Справа № 175/93/26
Провадження № 2/175/16/26
У Х В А Л А

30 січня 2026 року суддя Дніпровського районного суду Дніпропетровської області Озерянська Ж.М., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Краматорська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області про поділ житлового будинку,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Краматорська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області про поділ житлового будинку.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд вважає необхідним позовну заяву залишити без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 2 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Визначення відповідачів, предмета і підстав спору є правом позивача. Натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду. За результатами розгляду справи суд може відмовити у позові до неналежного відповідача.

Позивачка зазначає відповідачами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , як співвласників будинку АДРЕСА_1 , при цьому інших співвласників залучає як третіх осіб по справі.

Таким чином, позивачці необхідно уточнити коло відповідачів/співвідповідачів по справі або уточнити обґрунтування позовних вимог саме до обраних відповідачів.

Відповідно до п. 4,5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В прохальній частині позову позивачка просить виділити в натурі та визнати за нею право особистої приватної власності на 1/2 частку житлового будинку №6 літ. А-1 та припинити право спільної часткової власності позивачки на житловий будинок АДРЕСА_2 . При цьому такі вимоги є суперечливими та взаємовиключними, тому позивачці слід уточнити зміст позовних вимог.

Відповідно до п. 8 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Так, позивачкою зареєстровано 1/4 частку будинку після смерті матері, однак позивачкою не долучено до позовної заяви відмову державного реєстратора у проведенні реєстраційних дій на іншу частину будинку, який належить їй на підставі свідоцтва про право власності.

Згідно п. 2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із пунктом 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 № 20 «Про судову практику в справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Національного стандарту №1 «Загальні Засади оцінки майна і майнових прав» від 10 вересня 2003 року №1440 ринкова вартість - це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Поняття «дійсна вартість майна» є за своїм змістом тотожним поняттю «ринкова вартість майна».

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

При цьому, вказаною статтею Закону визначено, що майновими правами, які можуть оцінюватися, визнаються будь-які права, пов`язані з майном, відмінні від права власності, у тому числі права, які є складовими частинами права власності (право володіння, розпорядження, користування), спеціальне майнове право на об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості, а також інші специфічні права (право на провадження діяльності, використання природних ресурсів тощо) та право вимоги.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Строк дії звіту про оцінку майна не може перевищувати шість місяців з дати оцінки, про що зазначається в такому звіті (пункт 2 розділу ІV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України 17.05.2018 № 658).

При цьому позивачкою не зазначено та не підтверджено належними та допустимими доказами вартість майна, з урахуванням якої і має бути визначено ціну позову та сплачено судовий збір як за вимогу майнового характеру щодо визнання права власності на нерухоме майно.

Частиною 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попереднього визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Звертаючись з позовом до суду позивачка не зазначила та не надала суду докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна, сплатила судовий збір в сумі 1211 грн 20 коп. за розгляд майнового спору, тому на підставі ст. 6 Закону України «Про судовий збір», зважаючи на аналіз пропозицій щодо продажу схожих об`єктів нерухомості, позивачці попередньо необхідно встановити розмір судового збору з позовних вимог майнового характеру, з розрахунку вартості спірного майна у загальній сумі 800000 грн. (800000 х 0,01) в сумі 8000 грн, з врахуванням сплати судового збору в сумі 1211 грн. 20 коп., позивачу необхідно доплатити судовий збір в сумі 6788 грн. 80 коп. (8000 грн. 1211 грн. 20 коп.).

Виходячи з вимог ст.4, ЗУ «Про судовий збір» позивачу необхідно:

- доплатити судовий у розмірі 6788 грн. 80 коп. за реквізитами банківської установи, уповноваженої приймати судовий збір: за реквізитами:

Отримувач коштів - ГУК у Дн-кiй обл/ТГсмтСлобож/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37988155

Банк отримувача - Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача - UA0004457

Код класифікації доходів бюджету - 22030101

Призначення платежу - 621; Судовий збір, за позовом ОСОБА_1 , Дніпровський районний суд Дніпропетровської області

- або надати документи з обґрунтуванням підстав звільнення від сплати судового збору відповідно до закону чи надати інший документ, який визначає реальну вартість спірного нерухомого майна.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, позовна заява подана без додержання вимог, викладених в статтях 175 і 177 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

В ухвалі про залишення заяви без руху зазначаються недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Таким чином, відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Краматорська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області про поділ житлового будинку, - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ними ухвали. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили після підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Озерянська Ж.М.