Справа №694/2587/25
провадження № 2/694/398/26
УХВАЛА

про залишення без розгляду

02.02.2026 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Кравченко Т.М.,

з участю секретаря судового засідання Литвин Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Звенигородка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Климович Тетяна Дмитрівна до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини,

встановив:

26.08.2025 року по підсистемі «Електронний суд» ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Климович Т.Д., звернувся до суду із позовною заявою про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.08.2025 року головуючим суддею у даній справі визначено Кравченко Т.М.

Ухвалою судді Звенигородського районного суду Черкаської області Кравченко Т.М. від 10.10.2025 року відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання на 13.11.2025 року.

В підготовче засідання, яке було призначено на 13.11.2025 року позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_4 не з`явилися.

Про день, час та місце проведення підготовчого засідання позивача було завчасно повідомлено шляхом надіслання судової повістки за місцем його реєстрації, яка повернулась до суду з відміткою про відсутність адресата за вказаною адресою, а також представника позивача шляхом надсилання SMS повідомлення у додаток «Viber», про що свідчить довідка про доставку SMS. Причини неявки суду не повідомили, із заявами про відкладення чи чи проведення підготовчого засідання без їхньої участі не звертались.

В зв`язку з неявкою в підготовче засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, підготовче судове засідання було відкладено на 14 год. 00 хв. 06.01.2026 року.

Про день та час проведення підготовчого засідання було повідомлено позивача шляхом надіслання судової повістки за місцем його реєстрації, яка повернулась до суду з відміткою про відсутність адрестата за вказаною адресою, а також представника позивача шляхом надсилання SMS повідомлення у додаток «Viber», про що свідчить довідка про доставку SMS.

06.01.2026 року позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_4 у підготовче судове засідання не з`явилися. Причини неявки суду не повідомили. Із заявою про відкладення розгляду справи не зверталися.

Підготовче судове засідання було відкладено на 12 год. 30 хв. 02.02.2026 року, про що позивача та його представника було завчасно повідомлено шляхом направлення судової повістки та SMS-повідомлення у додатку «Viber», що підтверджується довідкою про доставку SMS.

02.02.2026 року позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_4 втретє не з`явилися в підготовче судове засідання. Причини неявки суду не повідомили. Заяви про розгляд справи без участі позивача та його представника чи про відкладення розгляду справи до суду не подавали.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод

чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічні положення містить також ч. 5 ст. 223 ЦПК України.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначено у постанові ВС від 22.05.2019 року в справі № 310/12817/13 процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

При цьому суд зазначає, що позивач, який переважно найбільше зацікавлений у розгляді справи, повинен демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків. Належне повідомлення позивача вдруге поспіль про підготовче судове засідання, його неявка у засідання, відсутність у справі заяви про розгляд справи за відсутності позивача (частина п`ята статті 223, пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК), позбавляє суд можливості для проведення розгляду справи чи відкладення розгляду справи незалежно від причин неявки, зобов`язуючи залишити позовну заяву без розгляду.

Наслідки, передбачені частиною п`ятою статті 223 ЦПКта пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК застосовуються судом в усіх випадках повторної неявки позивача до суду, незалежно від поважності причин його відсутності.

Такий наслідок неявки позивача є імперативним, тобто застосовується в усіх випадках повторної неявки, незалежно від того чи є можливість вирішити спір по суті.

Враховуючи те, що позивач та його представник тричі не з`явились в підготовче судове засідання та не звертались із заявою про розгляд справи за їхньої відсутності, а також неможливості вирішити даний спір за відсутності сторони позивача, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Частиною 2 ст. 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має

право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 223, 257, 258, 260, 261, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Климович Тетяна Дмитрівна до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини -залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.

Суддя Т.М. Кравченко