Справа № 761/5691/26
Провадження № 2-н/761/114/2026
У Х В А Л А

24 лютого 2026 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Осаулов А.А., розглянувши матеріали заяви ТОВ «Київські енергетичні послуги» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2026 року до провадження судді Шевченківського районного суду м. Києва Осаулова А.А. надійшла дана заява.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 163 ЦПК України, до заяви про видачу судового наказу додаються копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості.

Відповідно п. 13 до Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження», якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні, телекомунікаційні послуги, послуги телебачення та радіомовлення (пункт 3 частини першої статті 96 ЦПК в ред. 2005 року), судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах.

При цьому, при подачі до суду даної заяви, копії відповідного договору, підписаного заявником та боржником не додано.

Варто зазначити, що відсутність договору про надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг, що відповідає висновком викладених у постановах Верховного Суду від 06 червня 2018 року в справі №02/1315/14-ц, від 20 червня 2018 року в справі №757/10888/14-ц, від 26 вересня 2018 року в справі №750/12850/16-ц, однак, дані правові висновки щодо застосування відповідних норм права слід враховувати у цивільних справах позовного, а не наказного провадження.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу.

Крім цього, відповідно до ч. 5 ст. 165 ЦПК України, у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви, крім випадків подання заяви про видачу судового наказу в електронній формі до боржника, який має офіційну електронну адресу, звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника.

Як передбачено ч. 6,7 ст. 165 ЦПК України, інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника має бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання (перебування) особи відповідного звернення суду. Суддя з метою визначення підсудності може користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

За даними в ІТС «Реєстр територіальної громади м. Києва» ОСОБА_1 не знайдено.

Тобто, на теперішній час встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника неможливо.

При цьому, ч. 9 ст. 165 ЦПК України передбачено, що у разі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника, суд відмовляє у видачі судового наказу.

За таких обставин суд відмовляє у видачі судового наказу.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 23, 160, 163, 165 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою ТОВ «Київські енергетичні послуги» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 .

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Суддя: Осаулов А.А.