Справа № 185/2521/25
Провадження № 2/185/2509/26
У Х В А Л А

12 лютого 2026 року Павлоградській міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Головіна В.О. за участі секрутаря судового засідання Преображенської К.О. розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Виконавчий комітет Павлоградської міської ради (Орган опіки та піклування виконавчого комітетц) про усунення перешкод у спілкування з дитиною та її вихованні

В С Т А Н О В И В

В провадженні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області знаходиться зазначена цивільна справа.

Під час судового засідання сторони дійшли згоди врегулювати спір у цивільній справі шляхом укладення мирової угоди, у зв`язку з чим суду були надані спільна заява про укладення мирової угоди та мирова угода підписана сторонами.

У разі укладення сторонами мирової угоди суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Ознайомившись з текстом мирової угоди суд вважає, за можливим визнати укладену між сторонами мирову угоду та закрити провадження по даній цивільній справі.

Наслідки закриття провадження у справі, передбачені ЦПК України сторонам роз`яснені.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 13, ч.7 ст.49, ст.207, ст.256, 260 ЦПК України,-

У Х В А Л И В

Визнати мирову угоду за позовом ОСОБА_2 , третя особа: Виконавчий комітет Павлоградської міської ради (Орган опіки та піклування виконавчого комітетц) про усунення перешкод у спілкування з дитиною та її вихованні на таких умовах:

1.1. Сторони підтверджують, що укладення цієї Мирової угоди спрямоване на забезпечення найкращих інтересів дитини, її психоемоційної стабільності, права на безпечне та ненасильницьке спілкування з обома батьками.

1.2. Сторони усвідомлюють, що відповідно до ст. 171 СК України дитина має право висловлювати свою думку з питань, що стосуються її життя, а така думка підлягає врахуванню відповідно до віку та рівня розвитку дитини.

1.3. Жодна зі сторін не має права чинити тиск на дитину або використовувати її як інструмент вирішення конфлікту між батьками.

2. Порядок та спосіб спілкування батька з дитиною

2.1. Спілкування батька з дитиною здійснюється дистанційно, без безпосереднього фізичного контакту, з використанням засобів телефонного та/або відеозв`язку.

2.2. До засобів дистанційного спілкування належать, зокрема, але не виключно:

- відеозв`язок або аудіозв`язок через месенджери Viber, WhatsApp, Telegram;

- телефонні дзвінки;

- інші загальнодоступні засоби електронного зв`язку, які дозволяють голосове або відеоспілкування.

2.3. Орієнтовна тривалість одного контакту становить до 60 хвилин, якщо інше не обумовлено бажанням дитини.

2.4. Спілкування може відбуватися до трьох разів на місяць, а за бажанням дитини - частіше, з урахуванням:

- режиму дня дитини;

- навчального процесу;

- позашкільних занять;

- стану здоров`я дитини;

- емоційного стану та бажання дитини.

2.5. Конкретний день та час кожного контакту узгоджуються безпосередньо між батьком та дитиною, без залучення матері, у спосіб, доступний та зручний для дитини.

2.6. У разі, якщо дитина висловлює небажання або неготовність до спілкування особисто батькові, таке спілкування переноситься або не відбувається, що не вважається перешкоджанням з боку матері.

2.7. Батько зобов`язується утримуватися від:

- повторних дзвінків у короткий проміжок часу;

- наполягання на поясненнях;

- емоційного або психологічного тиску на дитину.

2.8. Сторони погоджуються, що реалізація права на спілкування не може здійснюватися з порушенням права дитини на відпочинок, навчання та особистий простір.

2.9. У разі якщо дитина висловлює бажання та має об`єктивну можливість для особистих зустрічей з батьком сторони укладають додаткову угоду для погодження графіку та порядку таких зустрічей.

3. Участь матері у процесі спілкування

3.1. Мати не ініціює, не організовує та не координує спілкування між батьком та дитиною.

3.2. Мати не зобов`язана:

- нагадувати дитині про дзвінки;

- контролювати тривалість або зміст спілкування.

3.3. Участь матері у спілкуванні допускається виключно у разі прямого звернення дитини або за наявності загрози її безпеці чи психоемоційному стану.

4. Комунікація між батьками

4.1. Батько та мати домовилися мінімізувати безпосереднє спілкування між собою.

4.2. Батько зобов`язується не звертатися до матері:

- з питань часу та тривалості спілкування з дитиною;

- з претензіями щодо відмови дитини;

- з вимогами впливу на дитину.

5. Інформування про зміну контактних даних

5.1. Мати зобов`язується повідомляти батька про зміну свого номера телефону протягом 7 календарних днів з моменту такої зміни, шляхом направлення повідомлення засобами Viber, інших месенджерів або електронною поштою: ІНФОРМАЦІЯ_1

5.2. Мати зобов`язується повідомляти батька про зміну номера телефону дитини протягом 7 календарних днів з моменту такої зміни з метою забезпечення можливості зв`язку між батьком та дитиною, шляхом направлення повідомлення засобами Viber, інших месенджерів або електронною поштою: ІНФОРМАЦІЯ_1

5.3. Батько зобов`язується повідомляти матір про зміну свого номера телефону протягом 7 календарних днів з моменту такої зміни, шляхом направлення повідомлення засобами Viber, інших месенджерів або електронною поштою.

5.4. Повідомлення про зміну контактних даних не вважається ініціюванням спілкування між батьками та не може бути використане як підстава для інших звернень, вимог або претензій.

6. Інформування про стан здоров`я дитини

6.1. У разі тривалого погіршення стану здоров`я дитини або тяжкого стану її здоров`я, що унеможливлює спілкування з батьком, мати зобов`язується повідомити батька про факт захворювання, встановлений діагноз (за наявності), рекомендоване лікування та можливі обмеження у спілкуванні протягом розумного строку, але не пізніше ніж через 3 (три) календарні дні, шляхом направлення повідомлення засобами Viber, інших месенджерів або електронною поштою: .

7. Гарантії прав дитини

7.1. Батько зобов`язується:

- поважати право дитини на особистий простір;

- не використовувати маніпуляції, залякування або звинувачення;

- не залучати дитину до конфліктів між батьками;

- утримуватися від психологічного тиску;

- не вимагати пояснень причин відмови дитини;

- не формувати у дитини відчуття провини.

8. Заключні положення

8.1. Сторони засвідчують, що після затвердження судом цієї Мирової угоди між ними не залишиться жодних неврегульованих питань, претензій чи вимог, що стосуються порядку спілкування та участі у вихованні дитини, які є предметом цієї Мирової угоди.

8.2. Сторони, що уклали цю Мирову угоду, домовились повідомити про це суд, подавши спільну заяву про затвердження та визнання Мирової угоди із закриттям провадження у справі, додавши до заяви дану Мирову угоду.

8.3. Дана мирова угода складена відповідачем за попереднім погодженням з позивачем, підписана сторонами шляхом накладення кваліфікованих електронних підписів та подана на затвердження до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС.

Закрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Виконавчий комітет Павлоградської міської ради (Орган опіки та піклування виконавчого комітетц) про усунення перешкод у спілкування з дитиною та її вихованні.

Роз`яснити сторонам, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом.

У разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Cуддя: В. О. Головін