Справа № 727/2079/26
Провадження № 2-о/727/113/26
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

17 лютого 2026 року м. Чернівці

Суддя Шевченківського районного суду м. Чернівців, розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Виконавчий комітет Чернівецької міської ради про встановлення факту належності правовстановлюючого документа,

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м. Чернівці надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: Виконавчий комітет Чернівецької міської ради про встановлення факту належності правовстановлюючого документа.

При вирішенні питання щодо відкриття провадження у справі встановлено, що вищезазначена заява подана без додержання вимог ст. 177 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Заявницею судовий збір не сплачено, однак, представник заявниці - адвокат Пастухов В.В. подав клопотання, в якому просить звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору в зв`язку із її скрутним матеріальним становищем.

Частиною другою статті 133 ЦПК України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та частини першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є:а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Такий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20).

Разом із тим, Верховний Суд зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зістаттею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду у постанові від 11.03.2020 року у справі №585/2357/19 дійшов висновку, що при вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

З відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 27.01.2026 року дохід ОСОБА_1 з січня 2025 року по грудень 2025 року складає 20 303, 98 грн., отже, розмір судового збору не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу заявниці за попередній календарний рік.

З огляду на наведене, слід відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до п.п.4 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір`судовий збір за подачу заяви у справах окремого провадження становить 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Таким чином, недоліки заяви повинні бути усунуті шляхом сплати заявницею судового збору в розмірі 665,60 грн.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням заявниці строку для усунення недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом строк заява буде визнана неподаною та повернута заявниці.

Керуючись ст.136,175,176,177,185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника заявниці - адвоката Пастухова В.В. про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Виконавчий комітет Чернівецької міської ради про встановлення факту належності правовстановлюючого документа залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити заявниці.

Надати заявниці строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Бойко М.Є.