Провадження № 2/211/2202/26
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2026 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Н.О. Сарат,

за участю секретаря судового засідання С.М. Зоріній

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача Ямковий Владислав Іванович та позивача ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Довгинцівської районної в місті ради про визнання права власності -

встановив:

позивачі звернулись до суду з позовом до Виконавчого комітету Довгинцівської районної в місті ради про визнання права власності та просить суд визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) право приватної спільної сумісної власності за набувальною давністю на трикімнатну квартири, розташовану за адресою АДРЕСА_1 , загальною площею 73,8 кв.м, житловою площею 41,4 кв.м.

В обгрунтування позову зазначено, що Криворізькому будівельно-монтажному управлінню «Гідроспецбуд-12» тресту спеціальних робіт «Дніпроспецбуд» на праві приватної власності належала 3-кімнатна квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі реєстраційного посвідчення від 17.01.1994, виданого Криворізьким міським бюро технічної інвентаризації на підставі рішення виконкому міської Ради депутатів трудящих №459 від 13.10.1993, про що в реєстрову книгу №84 стор. 86, внесено запис реєстровий №86. Оскільки Криворізьке будівельно-монтажне управління «Гідроспецбуд-12» було відокремленим підрозділом юридичної особи - тресту спеціальних робіт «Дніпроспецбуд», власником спірної квартири вважається не відокремлений підрозділ, а саме юридична особа, якій вказана квартира належала на праві приватної власності.

15.02.1994 Криворізьке будівельно-монтажного управління «Гідроспецбуд-12» тресту спеціальних робіт «Дніпроспецбуд» звернулося з листом вих. №26 від 15.02.1994 до Житлово експлуатаційної контори №45 з проханням прописати ОСОБА_1 з сім`єю у спірній квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією вказано листа, доданою до цієї позовної заяви, 15.03.1994 на підставі наведеного обох позивачів, які є подружжям, було зареєстровано у спірній квартирі, що підтверджується штампами в паспортах позивачів.

Наразі позивачі зареєстровані та проживають у спірній квартирі по теперішній час, що підтверджується довідкою Криворізької об`єднаної довідково-інформаційної служби «Новаком» № 23 від 22.12.2024 та витягом з Реєстру.

В подальшому найменування Тресту спеціальних робіт «Дніпроспецбуд» було змінено на Відкрите акціонерне товариство «Дніпроспецбуд», що підтверджується Наказом Фонду державного майна України №300 від 16.02.2006 «Про затвердження уточненого плану розміщення акцій ВАТ «Дніпроспецбуд», в додатку до якого зазначено, що ВАТ «Дніпроспецбуд», створено шляхом перетворення державного підприємства ТРЕСТ «Дніпроспецбуд» (код за ЄДРПОУ 1416174).

Наведене, також підтверджується Рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24.10.2008 у цивільній справі № 2-324/08 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/9066163), за позовом до відкритого акціонерного товариства «Дніпроспецбуд» та відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві і професійних захворювань України в м. Кривому Розі про стягнення заборгованості, встановлення розміру виплат, зі змісту якого вбачається зокрема, що «15 червня 1974 підприємство було перейменовано в КБМУ «Гідроспецбуд-12» тресту «Дніпроспецбуд», а в подальшому «найменування підприємства було змінено на ВАТ «Дніпроспецбуд», в зв`язку з реорганізацією виробництва».

Враховуючи, що під час розгляду цивільної справи № 2-324/08 за участі ВАТ «Дніпросбецбуд» в якості співвідповідача, судом було встановлено, що Відкрите акціонерне товариство «Дніпроспецбуд», є правонаступником тресту «Дніпроспецбуд» до складу якого входило Криворізького будівельно-монтажного управлінням «Гідроспецбуд-12», вказані обставини є преюдиційними та окремому докахуванню не підлягають.

В подальшому Відкрите акціонерне товариство «Дніпроспецбуд» змінило найменування на Публічне акціонерне товариство «Дніпроспецбуд» на виконання вимог п. 5 Прикінцевих та перехідних положень зазначеного Закону № 514-VI, згідно з яким Статути та внутрішні положення акціонерних товариств, створених до набрання чинності цим Законом, підлягали приведенню у відповідність із нормами цього Закону не пізніше ніж протягом двох років з дня набрання чинності цим Законом, зокрема шляхом здійснення таких дій: 1) внесення змін до статуту товариства, які в тому числі передбачають зміну найменування акціонерного товариства з відкритого або закритого акціонерного товариства на публічне акціонерне товариство чи з відкритого або закритого акціонерного товариства на приватне акціонерне товариство за умови, що кількість акціонерів на дату внесення таких змін не перевищує 100 осіб, а також виконання всіх інших вимог цього Закону у статуті товариства… Датою приведення діяльності акціонерних товариств, створених до набрання чинності цим Законом, у відповідність із вимогами цього Закону є дата державної реєстрації змін до статуту, які в тому числі передбачають зміну найменування акціонерного товариства з відкритого акціонерного товариства на публічне або приватне акціонерне товариство або закритого акціонерного товариства на публічне або приватне акціонерне товариство.

Приведення діяльності у відповідність із нормами цього Закону, статутів та внутрішніх положень акціонерних товариств, створених до набрання чинності цим Законом, у тому числі зміна найменування акціонерних товариств з відкритого або закритого на публічне або приватне, не є перетворенням та не потребує застосування процедури припинення.

Відповідно до безкоштовного витягу з ЄДРЮОФОП та ГФ, на підставі Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 15.09.2015 у справі № 904/9355/14 про припинення юридичної особи Публічного акціонерного товариства «Дніпроспецбуд» у зв`язку з визнанням її банкрутом, 29.09.2015, до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань було внесено запис № 7010240, та здійснено державну реєстрацію припинення Публічного акціонерного товариства «Дніпроспецбуд». З дня внесення 29.09.2015 до єдиного державного реєстру запису про припинення (ліквідацію) Публічного акціонерного товариства «Дніпроспецбуд» () вказана юридична особа вважається припиненою без правонаступництва.

Відповідно до листа Архівного відділу виконкому Криворізької міської ради вих. №12/25-02/613 від 29.10.2025, наданого у відповідь на адвокатський запит, було повідомлено, що документи тривалого зберігання Криворізького будівельно- монтажного управління «Гідроспецбуд»-12 тресту спеціальних робіт «Дніпроспецбуд» та ПАТ «Дніпроспецбуд» () на зберігання до архівного відділу не надходили та місцезнаходження їх невідоме.

Відповідно до листа Управління архівної справи Дніпровської міської ради листом №4/5-1104 від 30.10.2025 повідомлено, що документи Криворізького будівельно- монтажного управління «Гідроспецбуд»-12 тресту спеціальних робіт «Дніпроспецбуд», Державного підприємства тресту «Дніпроспецбуд», Відкритого акціонерного товариства «Дніпроспецбуд», Публічного акціонерного товариства «Дніпроспецбуд» на зберігання до управління архівної справи Дніпровської міської ради не надходили.

Факт державної реєстрації спірної квартири за ліквідованою юридичною особо після її припинення підтверджується архівною довідкою КП «Криворізьке районне бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради» №213946 від 28.10.2024.

Враховуючи, що Публічне акціонерне товариство «Дніпроспецбуд» (), яке було правонаступником Криворізького будівельно-монтажного управлінням «Гідроспецбуд-12» тресту спеціальних робіт «Дніпроспецбуд» та за яким зареєстровано спірне нерухоме майно, ліквідовано на підставі Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 15.09.2015 у справі № 904/9355/14, про що 29.09.2015 здійснено держану реєстрацію припинення юридичної особи, спірна квартира набула статусу безхазяйної речі з наступного дня після державної реєстрації припинення, тобто з 30.09.2015 року.

Таким чином, починаючи з 30.09.2015 спірна квартира, належна на праві власності ліквідованому Публічному акціонерному товариству «Дніпроспецбуд» () вважається безхазяйним нерухомим майном та відповідно до дійсних обставин справи за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, не передавалася за рішенням суду у комунальну власність.

З моменту ліквідації 29.09.2015 Публічного акціонерного товариства «Дніпроспецбуд» () позивачі відкрито та правомірно заволодівши спірною квартирою, належною раніше на праві приватної власності Криворізькому будівельно-монтажному управлінню «Гідроспецбуд-12», а після його ліквідації безхазяйним нерухомим майном добросовісно, відкрито, безперервно володіють та користуються по теперішній час, тобто більше десяти років, 3-кімнатною квартирою, розташованою за адресою АДРЕСА_1 , загальною площею 73,8 кв.м, житловою площею 41,4 кв.м.

Відповідно до довідки № 3 від 03.11.2025 Криворізької об`єднаної міської інформаційної служди «Новаком» про суми, нараховані до сплати комунальними та іншими службами міста за адресою: АДРЕСА_1 станом на 01.10.2025 відсутня заборгованість з комунальних платежів, що свідчить про добросовісність користування позивачами спірною квартирою. Після припинення шляхом ліквідації Публічного акціонерного товариства «Дніпроспецбуд» позивачі більше десяти років відкрито володіють та користуються спірною квартирою як безхазяйним нерухомим майном право власності на неї може бути визнано за ними за рішенням суду за набувальною давністю.

Ухвалою суду від 10.12.2025 прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження вказану цивільну справу та призначено судове засідання.

Представник позивача ОСОБА_3 надав до суду заяву про розгляд справи без його участі та участі позивачів, заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача Таборовець Н.В. надала заяву про розгляд справи за її відсутності, заперечень не має, покладається на розсуд суду.

Враховуючи вимоги частин першої та третьої статті 223 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін на підставі наявних у справі доказів, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, однак їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив такі обставини і відповідні їм правовідносини, та дійшов такого висновку.

Судом встановлено, що Криворізькому будівельно-монтажному управлінню «Гідроспецбуд-12» тресту спеціальних робіт «Дніпроспецбуд» на праві приватної власності належала 3-кімнатна квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі реєстраційного посвідчення від 17.01.1994, виданого Криворізьким міським бюро технічної інвентаризації на підставі рішення виконкому міської Ради депутатів трудящих №459 від 13.10.1993, про що в реєстрову книгу №84 стор. 86, внесено запис реєстровий №86. Оскільки Криворізьке будівельно-монтажне управління «Гідроспецбуд-12» було відокремленим підрозділом юридичної особи - тресту спеціальних робіт «Дніпроспецбуд», власником спірної квартири вважається не відокремлений підрозділ, а саме юридична особа, якій вказана квартира належала на праві приватної власності.

15.02.1994 Криворізьке будівельно-монтажного управління «Гідроспецбуд-12» тресту спеціальних робіт «Дніпроспецбуд» звернулося з листом вих. №26 від 15.02.1994 до Житлово експлуатаційної контори №45 з проханням прописати ОСОБА_1 з сім`єю у спірній квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією вказано листа, доданою до цієї позовної заяви, 15.03.1994 на підставі наведеного обох позивачів, які є подружжям, було зареєстровано у спірній квартирі, що підтверджується штампами в паспортах позивачів.

Наразі позивачі зареєстровані та проживають у спірній квартирі по теперішній час, що підтверджується довідкою Криворізької об`єднаної довідково-інформаційної служби «Новаком» № 23 від 22.12.2024 та витягом з Реєстру.

В подальшому найменування Тресту спеціальних робіт «Дніпроспецбуд» було змінено на Відкрите акціонерне товариство «Дніпроспецбуд», що підтверджується Наказом Фонду державного майна України №300 від 16.02.2006 «Про затвердження уточненого плану розміщення акцій ВАТ «Дніпроспецбуд», в додатку до якого зазначено, що ВАТ «Дніпроспецбуд», створено шляхом перетворення державного підприємства ТРЕСТ «Дніпроспецбуд» (код за ЄДРПОУ 1416174).

Наведене, також підтверджується Рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24.10.2008 у цивільній справі № 2-324/08 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/9066163), за позовом до відкритого акціонерного товариства «Дніпроспецбуд» та відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві і професійних захворювань України в м. Кривому Розі про стягнення заборгованості, встановлення розміру виплат, зі змісту якого вбачається зокрема, що «15 червня 1974 підприємство було перейменовано в КБМУ «Гідроспецбуд-12» тресту «Дніпроспецбуд», а в подальшому «найменування підприємства було змінено на ВАТ «Дніпроспецбуд», в зв`язку з реорганізацією виробництва».

Враховуючи, що під час розгляду цивільної справи № 2-324/08 за участі ВАТ «Дніпросбецбуд» в якості співвідповідача, судом було встановлено, що Відкрите акціонерне товариство «Дніпроспецбуд», є правонаступником тресту «Дніпроспецбуд» до складу якого входило Криворізького будівельно-монтажного управлінням «Гідроспецбуд-12», вказані обставини є преюдиційними та окремому докахуванню не підлягають.

В подальшому Відкрите акціонерне товариство «Дніпроспецбуд» змінило найменування на Публічне акціонерне товариство «Дніпроспецбуд» на виконання вимог п. 5 Прикінцевих та перехідних положень зазначеного Закону № 514-VI, згідно з яким Статути та внутрішні положення акціонерних товариств, створених до набрання чинності цим Законом, підлягали приведенню у відповідність із нормами цього Закону не пізніше ніж протягом двох років з дня набрання чинності цим Законом, зокрема шляхом здійснення таких дій: 1) внесення змін до статуту товариства, які в тому числі передбачають зміну найменування акціонерного товариства з відкритого або закритого акціонерного товариства на публічне акціонерне товариство чи з відкритого або закритого акціонерного товариства на приватне акціонерне товариство за умови, що кількість акціонерів на дату внесення таких змін не перевищує 100 осіб, а також виконання всіх інших вимог цього Закону у статуті товариства… Датою приведення діяльності акціонерних товариств, створених до набрання чинності цим Законом, у відповідність із вимогами цього Закону є дата державної реєстрації змін до статуту, які в тому числі передбачають зміну найменування акціонерного товариства з відкритого акціонерного товариства на публічне або приватне акціонерне товариство або закритого акціонерного товариства на публічне або приватне акціонерне товариство.

Приведення діяльності у відповідність із нормами цього Закону, статутів та внутрішніх положень акціонерних товариств, створених до набрання чинності цим Законом, у тому числі зміна найменування акціонерних товариств з відкритого або закритого на публічне або приватне, не є перетворенням та не потребує застосування процедури припинення.

Відповідно до безкоштовного витягу з ЄДРЮОФОП та ГФ, на підставі Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 15.09.2015 у справі № 904/9355/14 про припинення юридичної особи Публічного акціонерного товариства «Дніпроспецбуд» у зв`язку з визнанням її банкрутом, 29.09.2015, до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань було внесено запис № 7010240, та здійснено державну реєстрацію припинення Публічного акціонерного товариства «Дніпроспецбуд». З дня внесення 29.09.2015 до єдиного державного реєстру запису про припинення (ліквідацію) Публічного акціонерного товариства «Дніпроспецбуд» () вказана юридична особа вважається припиненою без правонаступництва.

Відповідно до листа Архівного відділу виконкому Криворізької міської ради вих. №12/25-02/613 від 29.10.2025, наданого у відповідь на адвокатський запит, було повідомлено, що документи тривалого зберігання Криворізького будівельно- монтажного управління «Гідроспецбуд»-12 тресту спеціальних робіт «Дніпроспецбуд» та ПАТ «Дніпроспецбуд» () на зберігання до архівного відділу не надходили та місцезнаходження їх невідоме.

Відповідно до листа Управління архівної справи Дніпровської міської ради листом №4/5-1104 від 30.10.2025 повідомлено, що документи Криворізького будівельно- монтажного управління «Гідроспецбуд»-12 тресту спеціальних робіт «Дніпроспецбуд», Державного підприємства тресту «Дніпроспецбуд», Відкритого акціонерного товариства «Дніпроспецбуд», Публічного акціонерного товариства «Дніпроспецбуд» на зберігання до управління архівної справи Дніпровської міської ради не надходили.

Факт державної реєстрації спірної квартири за ліквідованою юридичною особо після її припинення підтверджується архівною довідкою КП «Криворізьке районне бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради» №213946 від 28.10.2024.

Враховуючи, що Публічне акціонерне товариство «Дніпроспецбуд» (), яке було правонаступником Криворізького будівельно-монтажного управлінням «Гідроспецбуд-12» тресту спеціальних робіт «Дніпроспецбуд» та за яким зареєстровано спірне нерухоме майно, ліквідовано на підставі Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 15.09.2015 у справі № 904/9355/14, про що 29.09.2015 здійснено держану реєстрацію припинення юридичної особи, спірна квартира набула статусу безхазяйної речі з наступного дня після державної реєстрації припинення, тобто з 30.09.2015 року.

Таким чином, починаючи з 30.09.2015 спірна квартира, належна на праві власності ліквідованому Публічному акціонерному товариству «Дніпроспецбуд» () вважається безхазяйним нерухомим майном та відповідно до дійсних обставин справи за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, не передавалася за рішенням суду у комунальну власність.

З моменту ліквідації 29.09.2015 Публічного акціонерного товариства «Дніпроспецбуд» () позивачі відкрито та правомірно заволодівши спірною квартирою, належною раніше на праві приватної власності Криворізькому будівельно-монтажному управлінню «Гідроспецбуд-12», а після його ліквідації безхазяйним нерухомим майном добросовісно, відкрито, безперервно володіють та користуються по теперішній час, тобто більше десяти років, 3-кімнатною квартирою, розташованою за адресою АДРЕСА_1 , загальною площею 73,8 кв.м, житловою площею 41,4 кв.м.

Відповідно до довідки № 3 від 03.11.2025 Криворізької об`єднаної міської інформаційної служди «Новаком» про суми, нараховані до сплати комунальними та іншими службами міста за адресою: АДРЕСА_1 станом на 01.10.2025 відсутня заборгованість з комунальних платежів, що свідчить про добросовісність користування позивачами спірною квартирою.

Відповідно до ч. 1 ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Згідно ч. 1 ст.344ЦК України особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Після припинення шляхом ліквідації Публічного акціонерного товариства «Дніпроспецбуд» позивачі більше десяти років відкрито володіють та користуються спірною квартирою як безхазяйним нерухомим майном право власності на неї може бути визнано за ними за рішенням суду за набувальною давністю. З вимогами про те, що позивач незаконно ним володіє і користується спірним нерухомим майном ніхто до нього не звертався, у тому числі й відповідач.

Такі висновки суду узгоджуються з правовою позицією, висловленою в пунктах 9, 11, 13, 14 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 07.02.2014 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», що особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено ЦК України. При вирішенні спорів, пов`язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке: володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності; володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні. Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна; володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності. У разі втрати не із своєї волі майна його давнісним володільцем та повернення цього майна протягом одного року або пред`явлення протягом цього строку позову про його витребування набувальна давність не переривається (ч. 3ст. 344 ЦК України).

У постанові Великої Палати Верховного від 14.05.2019 у справі №910/17274/17 вказано, що правовий інститут набувальної давності опосередковує один із первинних способів виникнення права власності, тобто це такий спосіб, відповідно до якого право власності на річ виникає вперше або незалежно від права попереднього власника на цю річ, воно ґрунтується не на попередній власності та відносинах правонаступництва, а на сукупності обставин, зазначених у частині першій статті 344 Цивільного кодексу України, а саме: наявність суб`єкта, здатного набути у власність певний об`єкт; законність об`єкта володіння; добросовісність заволодіння чужим майном; відкритість володіння; безперервність володіння; сплив установлених строків володіння; відсутність норми закону про обмеження або заборону набуття права власності за набувальною давністю. Для окремих видів майна право власності за набувальною давністю виникає виключно на підставі рішення суду (юридична легітимація).

Аналогічні правові позиції Верховний Суд висловив і в ряді інших своїх судових рішень, а в постанові від 28.04.2020 у справі № 552/1354/18 вказав також на те, що за набувальною давністю може бути набуто право власності на нерухоме майно, яке не має власника, або власник якого невідомий, або власник відмовився від права власності на належне йому нерухоме майно та майно, що придбане добросовісним набувачем і у витребуванні якого його власнику було відмовлено; позов про право власності за давністю володіння не може заявляти особа, яка володіє майном за волею власника і завжди знала, хто є власником.

Аналізуючи поняття добросовісності заволодіння майном як підстави для набуття права власності за набувальною давністю відповідно до статті 344 Цивільного кодексу України, слід виходити з того, що добросовісність як одна із загальних засад цивільного судочинства означає фактичну чесність суб`єктів у їх поведінці, прагнення сумлінно захистити свої цивільні права та забезпечити виконання цивільних обов`язків. При вирішенні спорів має значення факт добросовісності заявника саме на момент отримання ним майна (заволодіння майном), тобто на той початковий момент, який включається в повний давнісний строк володіння майном, визначений законом. Володілець майна в момент його заволодіння не знає (і не повинен знати) про неправомірність заволодіння майном. Крім того, позивач як володілець майна повинен бути впевнений у тому, що на це майно не претендують інші особи і він отримав це майно за таких обставин і з таких підстав, які є достатніми для отримання права власності на нього.

Підставою добросовісного заволодіння майном не може бути, зокрема, будь-який договір, що опосередковує передання майна особі у володіння (володіння та користування), проте не у власність. Володіння майном за договором, що опосередковує передання майна особі у володіння (володіння та користування), проте не у власність, виключає можливість набуття майна у власність за набувальною давністю, адже у цьому разі володілець володіє майном не як власник.

Якщо володілець знає або повинен знати про неправомірність заволодіння чужим майном (у тому числі і про підстави для визнання договору про його відчуження недійсним), то, незважаючи на будь-який строк безперервного володіння чужим майном, він не може його задавнити, оскільки відсутня безумовна умова набуття права власності - добросовісність заволодіння майном.

Відповідна особа має добросовісно заволодіти саме чужим майном, тобто об`єкт давнісного володіння повинен мати власника або бути річчю безхазяйною (яка не має власника або власник якої невідомий). Нерухоме майно може стати предметом набуття за набувальною давністю якщо воно має такий правовий режим, тобто є об`єктом нерухомості, який прийнято в експлуатацію.

Відкритість володіння майном означає, що володілець володіє річчю відкрито, без таємниць, не вчиняє дій, спрямованих на приховування від третіх осіб самого факту давнісного володіння. При цьому володілець не зобов`язаний спеціально повідомляти інших осіб про своє володіння. Володілець має поводитися з відповідним майном так само, як поводився б з ним власник.

Давнісне володіння є безперервним, якщо воно не втрачалося володільцем протягом усього строку, визначеного законом для набуття права власності на майно за набувальною давністю. При цьому втрата не зі своєї волі майна його володільцем не перериває набувальної давності в разі повернення майна протягом одного року або пред`явлення протягом цього строку позову про його витребування; не переривається набувальна давність, якщо особа, яка заявляє про давність володіння, є правонаступником іншого володільця, адже в такому випадку ця особа може приєднати до часу свого володіння увесь час, протягом якого цим майном володіла особа, чиїм спадкоємцем (правонаступником) вона є. Також не перериває набувальної давності здійснення володільцем фактичного розпорядження майном у вигляді передання його в тимчасове користування іншій особі.

Давнісне володіння має бути безперервним протягом певного строку, тобто бути тривалим. Тривалість володіння передбачає, що має спливти визначений у Цивільному кодексіУкраїни строк, що різниться залежно від речі (нерухомої чи рухомої), яка перебуває у володінні певної особи. Для нерухомого майна такий строк складає десять років.

Також для набуття права власності на майно за набувальною давністю закон не повинен обмежувати чи забороняти таке набуття. При цьому право власності за набувальною давністю на нерухоме майно, транспортні засоби, цінні папери набувається виключно за рішенням суду.

Отже, набуття відповідною особою права власності за набувальною давністю можливе лише за наявності всіх указаних умов у сукупності.

Враховуючи, що позивачем доведено наявність сукупності обставин необхідних для набуття права власності за набувальною давністю, а саме її добросовісне, відкрите та безперервне володіння нерухомим майном, відповідачем не надано належних доказів на спростування зазначених обставин, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Оскільки позивачі є подружжям, спірна квартира набута ними за час шлюбу, вона є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено законом, а тому визнанню за позивачами підлягає право спільної сумісної власності на квартиру за набувальною давністю.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.

Згідно частини 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки позивачами не заявлено вимогу про стягнення судового збору з відповідача, суд вважає можливим залишити судові витрати за позивачами.

На підставі викладеного та керуючись статтями 10, 12, 13, 76, 81, 89, 247, 263-265, 280-284, 288, 354-355 ЦПК України, суд -

ухвалив:

позов ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_3 та позивача ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Довгинцівської районної в місті ради про визнання права власності - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) право приватної спільної сумісної власності за набувальною давністю на трикімнатну квартиру, розташовану за адресою АДРЕСА_1 , загальною площею 73,8 кв.м, житловою площею 41,4 кв.м.

Судові витрати залишити за позивачами.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 17.02.2026 року.

Суддя: Н. О. Сарат