ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/916/26 Провадження№ 2/636/2315/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення заяви без розгляду

03 лютого 2026 року Чугуївський міський суд Харківської області у складі: головуючого судді Гніздилова Ю. М., за участю секретаря судового засідання Селевко Т.С., розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Чугуїв цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,

встановив:

В провадженні Чугуївського міського суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу.

29 січня 2026 року до відкриття провадження у справі від позивача надійшла заява про залишення позовної заяви без розгляду.

Суд дослідив подану заяву та дійшов висновку, що вона є такою, що підлягає задоволенню, оскільки відповідає вимогам процесуального закону і свідчить про чітке волевиявлення позивача припинити подальший розгляд справи у суді першої інстанції.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч. 2 цієї ж статті заявнику роз`яснюються наслідки залишення заяви без розгляду.

Подання такої заяви є безумовним процесуальним правом позивача, яке не потребує додаткового обґрунтування та не обмежується поясненням причин. Суд лише перевіряє, чи є заява добровільною, усвідомленою та такою, що подана особою, яка має відповідні процесуальні повноваження.

У постанові Верховного Суду від 11.03.2020 у справі № 569/14994/18 наголошено, що заява позивача про залишення позову без розгляду зумовлює обов`язок суду ухвалити відповідне рішення, оскільки таке право є проявом принципу диспозитивності.

Верховний Суд у постанові від 15.09.2022 у справі № 761/26691/20 підкреслив, що залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутися до суду з таким же позовом у загальному порядку.

Принцип диспозитивності у цивільному процесі дозволяє стороні самостійно визначати межі та долю власних вимог. Суд не може та не повинен замінювати волю сторони власним баченням. Право на розпорядження позовом це прояв поваги до свободи людини, її процесуальної автономії та можливості самостійно формувати правову позицію. Саме тому заява позивача, подана відкрито і свідомо, має бути належно врахована судом.

За таких обставин суд залишає позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, без розгляду.

Керуючись п. 5 ч. 1 ст. 257, ст. ст. 258 261, ч. 3 ст. 294, 354, п. 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Чугуївський міський суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя Ю. М. Гніздилов