Справа № 577/6904/25
Провадження № 2-п/577/3/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"27" січня 2026 р.

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді Галяна С.В.

за участю секретаря судового засідання Іваненко Н.В.

представника позивача Іваницьких Ю.В.

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Конотопі заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі № 577/6904/25 за позовом акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

ВСТАНОВИВ:

07 січня 2026 року до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 , у якій він просить переглянути та скасувати заочне рішення Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 09.12.2025 року по справі № 577/6904/25 за позовом акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

На обґрунтування у заяві зазначено, що про дату судового засідання дізнався отримавши повідомлення в ДІЯ. Він звернувся в поліцію, отримав витяг з ЄДР та написав клопотання до суду про зупинення провадження у справі за позовом АТ «Універсал Банк» до нього про стягнення заборгованості за кредитним договором. В судовому засіданні планував бути і хотів пояснити ситуацію, яка склалася. Але обставини склалися так, що 09.12.2025 року він не зміг бути в судовому засіданні так як саме 09.12.2025 року погано себе почував та так, що не мав змоги прийти до суду, має проблеми з нирками, бувають приступи. В лікарню не звертався, намагався самостійно лікуватися, вже знає, що робити в такій ситуації. Останнім часом приступи почастішали, тому пройшов обстеження в клініці 04.01.2026 року, про що надав довідку і в той же день викликав швидку. Стан здоров`я погіршується і потребує серйозного та довготривалого лікування. Він намагався зателефонувати до суду за номером, який знайшов - 8(05447)2-52-27. Але дзвінок ніхто не прийняв, не виключає, що були проблеми з електрикою, так як телефон стаціонарний. Він зробив все можливе, щоб попередити суд про свою неявку. Його хворобу, проблеми зі здоров`ям можуть підтвердити його батьки. Розуміє, що може стати питання в тому, що вони рідні, але є інші люди, сторонні особи, з якими він бачився в той день і які можуть підтвердити дані обставини. Повісток він не отримував, ніяких документів з суду не надходило, позовної заяви він також не отримував і не знав її зміст до 25.12.2025 року, до того часу коли він написав заяву і ознайомився з матеріалами справи. Про те, що вже прийняли рішення за одне засідання він дізнався 15.12.2025 року отримавши повідомлення в ДІЯ. Він мав надію, що ще будуть засідання, і він зможе пояснити, що жодних кредитів не брав.

Що стосується написання відзиву, то для його написання потрібно було мати позовну заяву, а він її не отримував. І на той час не зовсім розумів саму процедуру розгляду, винесення заочного рішення і розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Він мав намір висловити своє заперечення на позовну заяву в судовому засіданні для того збирав докази.

Так, 15.10.2022 року він звернувся до АТ «Універсал Банк» з метою отримання банківських послуг, в зв`язку з чим підписав анкету-заяву до договору про надання банківських послуг від 15.10.2022 року відповідно до якого отримав кредит у розмірі 5000 грн., у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку з можливістю його корегування, зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 3,1 % на місяць. Він не мав офіційного доходу, тому сума кредитного ліміту, яку надав йому банк була невеликою - 5000 грн. 10.02.2024 року він виявив, що 09.02.2024 року в 23:30 год. було взломано акаунт в застосунку «Моnоbаnk» та оформлено віртуальну білу картку, на яку було здійснено переказ з банківської картки грошові кошти в сумі 4800 грн. та в подальшому з банківського рахунку оформлено розстрочку на суму 73500 грн., які було перераховано двома платежами 36069,34 грн. та 42200 грн. на банківську картку сторонньої особи в іншому банку. 10.02.2024 року він відразу зателефонував в банк та повідомив про те, що виявив відкриття віртуальної картки, оформлення розстрочки та перерахунок коштів з своєї картки сторонній особі. Повідомив, що даних дій не вчиняв та просив провести розслідування. Також звернувся в поліцію, де написав заяву, до ЄДР були внесені відомості по даному факту і розпочалося розслідування, його визнали потерпілим. Невстановлені особи заволоділи безперешкодно зі сторони служби безпеки банку грошовими коштами, шляхом створення додаткової картки та повного перерахування грошових коштів на інший картковий рахунок. Кредитний ліміт в сумі 5000 грн. встановлений банком відповідно до його кредитної історії, більше надати не могли, а розстрочку надали в сумі 73500 грн. і чомусь у банку не виникло питань, яким чином він, особа без офіційного доходу має виплатити ці кошти. При оформленні кредитної картки і встановлення кредитного ліміту банк цікавила його кредитна історія, а при оформленні розстрочки на суму, яка перевищувала кредитний ліміт в більше ніж в 10 разів ні. Жодних смс повідомлень про проведені транзакції за прив`язаним до мобільного додатка за номером телефону не отримував. Хоча дана процедура прописана в Умовах обслуговування рахунків. Він не розголошував третім особам інформацію про номери карткових рахунків, пін коди та іншу конфіденційну інформацію. Картку не губив, доступу до неї треті особи не мали. В позовній заяві поданій банком до суду даної інформації взагалі не зазначено, так як ніби нічого і не відбулося. По матеріалах, які подано суду, виходить, що він користуючись карткою з кредитним лімітом 5000 грн. заборгував банку 96911,81 грн. Яким чином це можливо, враховуючи можливості його картки невідомо. Це технічно не можливо. Про оформлення віртуальної картки, оформлення розстрочки, про його заяву до банку, проведення досудового розслідування по факту крадіжки з картки, про вилучені документи з банку на підставі ухвали слідчого судді суду, про недоліки в роботі безпеки банку нічого не зазначають в позовній заяві. Про збільшення ліміту йому не повідомляли. Крім того, в позовній заяві позивач вказав, що разом з встановленням на платіжній картці кредитного ліміту надається послуга-переведення витрати у розстрочку за рахунок здійснення зазначеної операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт. Тобто, перевести у розстрочку він мав можливість лише 5000 грн. Переведення в розстрочку стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт, а не будь яка сума, а в його випадку 73500 грн. також в позовній заяві зазначено, що відповідач на контакт не виходив та не вчинив жодної дії направленої на погашення заборгованості, але на зв`язку з монобанком він був постійно. Позивач не надав суду належних і допустимих доказів, не довів, що він як відповідач, як володілець та користувач картки своїми діями чи бездіяльністю сприяв у доступі до його карткового рахунку чи надав інформацію третім особам, що дало змогу ініціювати платіжні операції. Відсутність вироку у кримінальній справі за фактом незаконного заволодіння невстановленими особами грошовими коштами із використанням карткових рахунків, відкритих на ім`я відповідача не є підставою для задоволення позову. Також спірним є твердження банку, що клієнт має сплатити заборгованість, а потім самостійно займатися поверненням грошових коштів, які були вкрадені шахраями, та компенсувати їх за рішенням суду. Банк не забезпечив належний захист при користуванні банківською карткою. Тягар доказування вини клієнта, що він сам сприяв крадіжці лежить на банку.

Щоб отримати інформацію з приводу розслідування по справі крадіжки з його банківської картки та надати інформацію на підтвердження попередньо викладеної інформації, він звернувся до адвоката з метою направлення адвокатського запиту до Конотопського РВП, де проводиться досудове розслідування за ч.4 ст. 185 КК України. Згідно відповіді слідчого Конотопського РВП, під час досудового розслідування кримінального провадження не встановлений факт надання ОСОБА_1 власних даних стороннім особам, крім того під час надання показів, в якості потерпілого останній зазначив, що доступу до власного мобільного телефону нікому не надавав, за сумнівними посланнями не переходив, телефонних дзвінків з невідомих номерів не отримував, особистих анкетних даних та реквізитів банківських карток ніде не вказував та стороннім особам не повідомляв. Вважає, що є всі підстави для перегляду заочного рішення від 09.12.2025 року.

Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні заявлені вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник АТ «Універсал банк» Іваницьких Ю.В. в судовому засіданні проти скасування заочного рішення Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 09.12.2025 року по справі № 577/6904/25 за позовом акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором заперечувала, також надала письмові заперечення на заяву про перегляд заочного рішення у яких зазначила, що пояснення відповідача щодо поважності причин його неявки у судове засідання 09.12.2025 року не можуть бути визнані обґрунтованими та поважними з огляду на таке. Відповідач посилається на погіршення стану здоров`я у день судового засідання, однак не надав жодного належного та допустимого доказу, який би підтверджував неможливість його явки до суду саме 09.12.2025 року. Як зазначає сам відповідач, у цей день він не звертався за медичною допомогою, не перебував на стаціонарному або амбулаторному лікуванні, не отримував листка непрацездатності чи медичної довідки. Надана довідка про обстеження від 04.01.2026 року не підтверджує стан здоров`я відповідача на дату судового засідання та не свідчить про наявність об`єктивних перешкод для його участі у засіданні 09.12.2025 року. Таким чином, між зазначеними медичними документами та датою судового засідання відсутній причинно-наслідковий зв`язок. Посилання відповідача на самолікування та наявність хронічних захворювань є суб`єктивними твердженнями та не підтверджують, що стан його здоров`я був настільки тяжким, що унеможливлював не лише явку до суду, але й повідомлення суду про причини неявки належним процесуальним способом. Пояснення відповідача про те, що його стан здоров`я можуть підтвердити батьки та знайомі, не можуть вважатися належними доказами поважності причин неявки. Свідчення близьких родичів є заінтересованими, а показання сторонніх осіб не замінюють офіційних медичних документів, які відповідно до усталеної судової практики є основним доказом поважності причин неявки з огляду на стан здоров`я. Крім того, відповідач визнає, що був обізнаний про дату судового засідання, оскільки отримав відповідне повідомлення через додаток «ДІЯ». Незважаючи на це, відповідач не скористався наявними процесуальними можливостями для повідомлення суду про причини своєї неявки, зокрема шляхом подання письмової заяви, електронного звернення, звернення через електронний кабінет або залучення представника. Посилання відповідача на те, що телефонний дзвінок до суду не був прийнятий, є голослівним та не підтверджене жодними доказами. При цьому відсутність зв`язку за одним із номерів телефону не свідчить про неможливість повідомлення суду іншими доступними способами. Аргументи відповідача щодо незнання процесуальних наслідків неявки до суду, зокрема можливості ухвалення заочного рішення, не можуть бути враховані судом, оскільки відповідно до принципу верховенства права та правової визначеності незнання норм закону не звільняє особу від обов`язку їх дотримання. Не знайшов свого підтвердження факт, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин, так як наявні в матеріалах справи докази свідчать, що відповідач не тільки був повідомлений належним чином про час і дату розгляду справи, а й був обізнаний про судове засідання, що ним же і підтверджується. Пояснення відповідача про поважність причин неподання відзиву на позовну заяву не заслуговують на увагу суду з огляду на таке. Відповідач зазначає, що не подавав відзив, оскільки не отримував позовну заяву та не був обізнаний зі змістом позовних вимог. Проте зазначені твердження спростовуються матеріалами справи та процесуальною поведінкою самого відповідача. Зокрема, 24.11.2025 року відповідач подав до суду заяву про зупинення провадження у справі, що свідчить про те, що на зазначену дату він був обізнаний про наявність судового спору, предмет позову. Подання такої заяви є неможливим без розуміння суті позовних вимог та факту відкриття провадження у справі. Крім того, з моменту подання зазначеної заяви відповідач мав реальну можливість: звернутися до суду з заявою про ознайомлення з матеріалами справи; отримати копію позовної заяви та доданих до неї документів; подати відзив на позовну заяву у строки, встановлені ЦПК України; або подати клопотання про продовження строку на подання відзиву. Однак жодних із зазначених процесуальних дій відповідач не вчинив. Посилання відповідача на незнання порядку розгляду справи, можливості ухвалення заочного рішення та особливостей спрощеного позовного провадження не можуть бути визнані поважними причинами неподання відзиву, оскільки відповідно до загальних засад цивільного судочинства незнання норм закону не звільняє учасника справи від обов`язку їх дотримуватися. Відповідач подав до суду низку документів досудового розслідування, зокрема протокол допиту потерпілого від 11.02.2024 року; протокол тимчасового доступу до речей і документів від 12.03.2024 року; та інші документи досудового розслідування датовані 20242025 роками створеними до ухвалення заочного рішення. Разом із тим, відповідач не був позбавлений права подати всі ці документи до суду своєчасно, якщо вважав їх істотними доказами, оскільки витяг з ЄРДР, який він долучив до заяви від 24.11.2025 року, вже свідчить про те, що відповідач мав можливість надавати матеріали досудового розслідування для розгляду справи до ухвалення заочного рішення. Якщо документи досудового розслідування дійсно мали істотне значення для правильного вирішення справи, відповідач мав можливість подати їх у встановлений процесуальний строк, однак цього не зробив. Тепер, після винесення заочного рішення, подання цих документів не може бути підставою для визнання причин їх неподачі поважними. Крім того, зазначені документи не підтверджують фактів шахрайських дій з рахунку відповідача. Єдиним документом, який міг би встановити відсутність відповідальності відповідача за операції з рахунку, міг би бути вирок суду у кримінальному провадженні, але такого вироку або його копії до суду не надано. Отже, подані відповідачем документи: не були подані у встановлений строк; не встановлюють наявності або відсутності заборгованості; не доводять факт шахрайських дій з рахунку відповідача. Долучені відповідачем документи не є істотними доказами, не підтверджують фактів шахрайських дій, які приписує відповідач, та не встановлюють, що кошти з рахунку відповідача були незаконно списані третіми особами. Крім того, відповідач має можливість подати окремий цивільний позов у межах кримінального провадження, якщо відповідач вважає свої права порушеними. Тому підстав для визнання цих документів істотними доказами та поважними причинами для скасування заочного рішення немає. Документи долучені відповідачем не доводять наявність або відсутність заборгованості за кредитним договором і не встановлюють факт шахрайських дій з рахунку відповідача. Вони були датовані періодом до ухвалення заочного рішення і могли бути подані у встановлені строки, якщо б відповідач вважав їх істотними. Докази не є об`єктивними та переконливими, адже не підтверджують обставини, які б змусили суд прийняти інше рішення по справі. Відповідач не надав вироку суду або іншого документу, який би остаточно встановлював відсутність його відповідальності за операції з рахунку. Таким чином, долучені документи не мають істотного значення для правильного вирішення справи, оскільки вони не змінюють фактичну картину справи та не могли б призвести до іншого результату або суттєво змінити мотивувальну частину заочного рішення. В той же час будь-яких інших доказів, якими обґрунтовуються заперечення відповідача проти позовних вимог до заяви про перегляд заочного рішення суду не додано і на них відсутнє посилання у заяві відповідача. З огляду на те, що суду не надано доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, то підстави для задоволення заяви відповідача та скасування заочного рішення відсутні. Для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох умов: по перше, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин, по друге, що докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. У даному випадку жодна з цих умов одночасно не дотримана відповідачем.

Суд, вислухавши сторони, дослідивши зміст заяви про перегляд заочного рішення, заперечення позивача проти скасування заочного рішення, перевіривши матеріали цивільної справи, вважає за необхідне заяву про перегляд заочного рішення суду залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Заочним рішенням Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 09.12.2025 року задоволено позовні вимоги АТ «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення суду може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Крім того, за змістом ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Згідно ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, з аналізу наведених вище норм вбачається, що заочне рішення суду може бути скасоване за наявності двох умов, які мають існувати одночасно.

Згідно відповіді № 2025636 від 20.11.2025 року місце проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 73).

У позовній заяві позивачем зазначено місце проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 : АДРЕСА_2 (а.с. 1).

Згідно із ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Як вбачається з матеріалів справи судові повістки надсилалися ОСОБА_1 , за вищевказаними адресами. Однак, зворотне поштове повідомлення повернулося на адресу суду з відміткою "адресат відсутній" (а.с. 145, 146).

Стороною відповідача не наведено об`єктивно непереборних підстав, які унеможливлювали його отримувати поштову кореспонденцію за місцем реєстрації відповідача. До того ж, про кожне судове засідання інформація була висвітлена на офіційному сайті Судової влади, відповідно до встановлених правил.

Відповідач посилається на погіршення стану здоров`я у день судового засідання, однак не надав жодного належного та допустимого доказу, який би підтверджував неможливість його явки до суду саме 09.12.2025 року. Як зазначає сам відповідач, у цей день він не звертався за медичною допомогою, не перебував на стаціонарному або амбулаторному лікуванні, не отримував листка непрацездатності чи медичної довідки. Надана довідка про обстеження від 04.01.2026 року не підтверджує стан здоров`я відповідача на дату судового засідання та не свідчить про наявність об`єктивних перешкод для його участі у засіданні 09.12.2025 року. Крім того, відповідач визнає, що був обізнаний про дату судового засідання, оскільки отримав відповідне повідомлення через додаток «ДІЯ». Незважаючи на це, відповідач не скористався наявними процесуальними можливостями для повідомлення суду про причини своєї неявки. Аргументи відповідача щодо незнання процесуальних наслідків неявки до суду, зокрема можливості ухвалення заочного рішення, не можуть бути враховані судом, оскільки відповідно до принципу верховенства права та правової визначеності незнання норм закону не звільняє особу від обов`язку їх дотримання. Не знайшов свого підтвердження факт, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин, так як наявні в матеріалах справи докази свідчать, що відповідач не тільки був повідомлений належним чином про час і дату розгляду справи, а й був обізнаний про судове засідання, що ним же і підтверджується. Пояснення відповідача про поважність причин неподання відзиву на позовну заяву не заслуговують на увагу суду з огляду на таке. Відповідач зазначає, що не подавав відзив, оскільки не отримував позовну заяву та не був обізнаний зі змістом позовних вимог. Проте зазначені твердження спростовуються матеріалами справи та процесуальною поведінкою самого відповідача. Зокрема, 24.11.2025 року відповідач подав до суду заяву про зупинення провадження у справі, що свідчить про те, що на зазначену дату він був обізнаний про наявність судового спору, предмет позову. Подання такої заяви є неможливим без розуміння суті позовних вимог та факту відкриття провадження у справі. Крім того, з моменту подання зазначеної заяви відповідач мав реальну можливість: звернутися до суду з заявою про ознайомлення з матеріалами справи; отримати копію позовної заяви та доданих до неї документів; подати відзив на позовну заяву у строки, встановлені ЦПК України; або подати клопотання про продовження строку на подання відзиву. Однак жодних із зазначених процесуальних дій відповідач не вчинив. Посилання відповідача на незнання порядку розгляду справи, можливості ухвалення заочного рішення та особливостей спрощеного позовного провадження не можуть бути визнані поважними причинами неподання відзиву, оскільки відповідно до загальних засад цивільного судочинства незнання норм закону не звільняє учасника справи від обов`язку їх дотримуватися.

Документи долучені відповідачем не доводять наявність або відсутність заборгованості за кредитним договором і не встановлюють факт шахрайських дій з рахунку відповідача. Вони були датовані періодом до ухвалення заочного рішення і могли бути подані у встановлені строки, якщо б відповідач вважав їх істотними. Відповідач не надав вироку суду або іншого документу, який би остаточно встановлював відсутність його відповідальності за операції з рахунку. Таким чином, долучені документи не мають істотного значення для правильного вирішення справи, оскільки вони не змінюють фактичну картину справи та не могли б призвести до іншого результату або суттєво змінити мотивувальну частину заочного рішення. В той же час будь-яких інших доказів, якими обґрунтовуються заперечення відповідача проти позовних вимог до заяви про перегляд заочного рішення суду не додано і на них відсутнє посилання у заяві відповідача.

З огляду на те, що суду не надано доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, то підстави для задоволення заяви відповідача та скасування заочного рішення відсутні.

Для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох умов: по перше, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин, по друге, що докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. У даному випадку жодна з цих умов одночасно не дотримана відповідачем.

Зважаючи на зазначене суд приходить до переконання , що відсутні підстави для перегляду.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення, суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Правом надання відзиву протягом усього часу розгляду справи відповідач не скористався.

З урахуванням наведених обставин, суд дійшов висновку щодо відсутності законних підстав для задоволення заяви відповідача про перегляд заочного рішення так як в судовому засіданні не знайшли підтвердження обставини, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, а тому заяву відповідача ОСОБА_1 слід залишити без задоволення.

Суд звертає увагу, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Враховуючи викладене вище, керуючись ст. ст. 284, 285, 287, 288 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без задоволення заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі № 577/6904/25 за позовом акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали складено 02 лютого 2026 року.

СуддяС. В. Галян