Справа № 202/4507/25
Провадження № 2/202/543/2026
УХВАЛА

про відмову у задоволенні клопотання

18 лютого 2026 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд м. Дніпра у складі:

головуючого судді Недобитюк Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Іващенко І.В.,

за участю:

представника позивача Ключенкової Х.В.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

за відсутності інших осіб

ознайомившись з Клопотанням експерта Г.П. Бондаренка від 07.01.2026 № СЕ-19/104-26/154-АВ щодо надання для огляду та проведення дослідження транспортного засобу, заслухавши думку представника позивача ОСОБА_2 та представника відповідача Кожевнікова О.М.,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою від 09.12.2025 було зупинене провадження у справі за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

21.10.2025 представник відповідача Кожевніков О.М. заявив клопотання про призначення повторної автотоварознавчої експертизи та залучення в якості експертної установи Дніпропетровський науково-дослідний центр експертно-криміналістичного центру МВС України (адреса: 49033, м. Дніпро, вул. тупик Будівельний, буд. 1).

Клопотання було задоволене.

Однак, з Клопотання експерта Г.П. Бондаренка від 07.01.2026 № СЕ-19/104-26/154-АВ вбачається неможливість проведення експертизи без надання для огляду і проведення дослідження транспортного засобу.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 заперечувала та посилалася на викладене письмово заперечення від 17.02.2026, згідно якого:

- транспортний засіб марки Skoda Octavia, 2024 року випуску, VIN код НОМЕР_1 , було перереєстровано 04.02.2025 року на нового власника, а саме на ОСОБА_6 , що підтверджується договором купівлі-продажу, відповіддю РСЦ ГСЦ МВС у Дніпропетровській та Запорізькій областях та іншими документами, наявними в матеріалах справи. Витребування зазначеного транспортного засобу в ОСОБА_6 , який не є учасником даної справи та не має жодного відношення до ДТП, яке сталося 25.12.2024 року, призведе до порушення його права власності;

- з урахуванням тривалого перебування автомобіля у власності нового власника, наявні обґрунтовані підстави вважати, що транспортний засіб міг бути повністю або частково відновлений після дорожньотранспортної пригоди;

- наявний в матеріалах справи висновок експерта №10129 за результатами проведення експертного автотоварознавчого дослідження по визначенню вартості матеріального збитку КТЗ від 23.01.2025 є доказом у справі.

- висновок експерта №10129 містить всі необхідні додатки, які становлять його невід`ємну частину, а саме: акт огляду автомобіля Skoda Octavia, р.н. НОМЕР_2 , калькуляція вартості відновлювального ремонту автомобіля Skoda Octavia, р.н. НОМЕР_2 та фотографії пошкодженого автомобіля Skoda Octavia, р.н. НОМЕР_2 .

Отже, на думку представника позивача ОСОБА_2 відсутні потреби в проведенні судової автотоварознавчої експертизи, оскільки матеріали справи вже містять висновок експерта №10129 за результатами проведення експертного автотоварознавчого дослідження по визначенню вартості матеріального збитку КТЗ від 23.01.2025.

У судовому засіданні встановлено, що представнику позивача та відповідача не відоме поточне місцезнаходження транспортного засобу та будь-якою інформацією про долю транспортного засобу на теперішній час вони не володіють.

Натомість представник відповідача Кожевніков О.М. наполягав на задоволенні Клопотання експерта Г.П. Бондаренка від 07.01.2026 № СЕ-19/104-26/154-АВ.

Відмовляючи у задоволенні Клопотання про надання експерту для огляду і проведення дослідження транспортного засобу, суд виходить з наступного.

Згідно матеріалів справи транспортний засіб марки Skoda Octavia, 2024 року випуску, VIN код НОМЕР_1 , було перереєстровано 04.02.2025 року на нового власника, а саме на ОСОБА_6 , що підтверджується договором купівлі-продажу, відповіддю РСЦ ГСЦ МВС у Дніпропетровській та Запорізькій областях. Місцезнаходження транспортного засобу та його технічний стан на теперішній час учасникам справи не відомі. Разом з тим, думка нового власника щодо проведення експертизи не з`ясовувалася. Крім того, новий власник не є учасником справи № 202/4507/25.

Не зважаючи на те, що відповідач та його представник зацікавлені у проведенні судової автотоварознавчої експертизи, про що свідчить клопотання від 21.10.2025 про призначення повторної автотоварознавчої експертизи та залучення в якості експертної установи Дніпропетровський науково-дослідний центр експертно-криміналістичного центру МВС України (адреса: 49033, м. Дніпро, вул. тупик Будівельний, буд. 1), проте більш ніж за три місяці самостійно не здійснили жодних дій для з`ясування думки нового власника транспортного засобу та залучення його до участі у справі.

Разом з тим, згідно Клопотання експерта Г.П. Бондаренка від 07.01.2026 № СЕ-19/104-26/154-АВ «до виконання експертизи експерт зможе приступити після оплати її вартості». Відповідач не здійснював оплату вартості експертизи.

Суд звертає увагу учасників справи на наступне.

Дотримання процесуальних строків є необхідним для забезпечення прав особи на судовий захист, дотримання принципу верховенства права та ефективності судочинства. Своєчасний розгляд справ гарантує розумні строки судового провадження, запобігає зволіканням та дискредитації судової влади, а також сприяє усуненню причин порушень строків, що в кінцевому підсумку підвищує довіру до правосуддя.

Відповідно до положень ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства, зокрема, є: верховенство права, повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Тобто процесуальні права надано законом тим особам, які беруть участь у процесі, для сприяння суду під час розгляду справ, їх правильному вирішенню. І кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не із цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, затягування розгляду, створення перешкод опоненту тощо), вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто використовує його всупереч основним засадам цивільного судочинства, а отже, зловживає ним.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями, подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер, необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою, укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі (частина друга статті 44 ЦПК України).

За змістом зазначеної частини цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами не є вичерпним.

Відповідно до частини третьої статті44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Крім цього частиною четвертою цієї ж статті передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом. Тобто, суд зобов`язаний виявляти зловживання сторонами своїми процесуальними правами та протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 10, 83, 84, 258-261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання експерта відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н. В. Недобитюк