Справа № 757/8302/25-ц
Провадження №2/369/3287/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про відвід судді)

19.02.2026 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Козак І.А.,

при секретарі Кавун Є.О.,

розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Шаблія Е.М. про відвід головуючої судді Козак І. А. від участі у розгляді цивільної справи № 757/8302/25-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації, шляхом визнання інформації такою, що виражена у принизливій формі, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

Представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Шаблієм Е.М. 18.02.2026 року через через підсистему «Електронний суд» було подано заяву про відвід головуючій судді Козак І.А. від розгляду цивільної справи № 757/8302/25-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації шляхом визнання інформації такою, що виражена у принизливій формі, відшкодування моральної шкоди.

Заява про відвід обґрунтована тим, що 10.03.2025 року до Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшла цивільна справа № 757/8302/25-ц, яку ухвалою Печерського районного суду від 25.12.2024 року було передано за підсудністю.

13.03.2025 року відповідно до автоматичного розподілу судової справи між суддями справу передано судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Козак I.A.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 березня 2025 року про відкриття провадження відкрито загальне позовне провадження у даній цивільній справі, підготовче судове засідання призначено на 02.07.2025 року о 14:00 год.

Тобто, підготовче засідання було призначено через чотири місяці з моменту винесення ухвали про відкриття провадження.

Надалі підготовче судове засідання було відкладено ще на два місяці, тобто на 03.09.2025 року, яке, у свою чергу, було відкладене на 26.11.2025 року, тобто майже ще на три місяці.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.11.2025 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації шляхом визнання інформації такою, що виражена у принизливій формі, відшкодування моральної шкоди та призначено справу до розгляду в порядку Магального позовного провадження у відкритому судовому засіданні на 02 березня 2026 року о 10 год 00 хв, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

У звязку із призначенням до розгляду справи по суті на 02.03.2026 року, тобто в проміжок часу більше 3-х місяців, 27.11.2026 року представником Позивача адвокатом Шевчуком О.А. на адресу Києво-Святошинського районного суду Київської області подано заяву про прискорення розгляду справи, за змістом якої останній просив прискорити розгляд справи №757/8302/25-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації шляхом визнання інформації такою, що виражена у принизливій формі, відшкодування моральної шкоди, шляхом закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті у розумні строки, пославшись на те, шо підготовче провадження повинно розглядатись у 60-денний строк. Однак судом не було вчинено дій щодо призначення судового розгляду у встановлений законом строк.

З огляду на наведене, позивач вказує на безпідставне затягування розгляду справи.

Також, на думку представника позивача судом вчиненено дії щодо порушення принципу безсторонності, які полягають в настунпому.

Позивачкою в позовній заяві відповідно до вимог ст. 93 ЦПК України до відповідача поставлено наступні запитання:

1. Чи належить/належав Вам 01 липня 2024 року Telegram-канал «Лачен пише» за посиланням https://t.me/lachentyt?

2. Чи здійснювали Ви поширення 01 липня 2024 року в Telegram-каналі «Лачен пише» публікації за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1 де розміщено скріншоти публікацій Позивача у соціальній мережі Facebook з власним коментарем « ІНФОРМАЦІЯ_2 »?

3. Якщо відповідь на попереднє запитання №2 є ствердним, чи стосувалась наведена Вами інформація «І ця русня в Києві» Позивача?»

Вказані питання прямо стосувались предмету спору, оскільки були націлені на з? ясування обставин щодо особи, яка поширила інформацію та особи, стосовно якої була поширена інформація.

При цьому у мотивувальній частині ухвали суд зазначив:

«Однак, позивачем не зазначено, які факти можуть підтвердити або спростувати відповіді на поставлені ним до відповідача запитання.

З огляду на зазначене, суд відмовляє в задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Шевчука О.А. про письмове опитування учасника справи як свідка по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації шляхом визнання інформації такою, що виражена у принизливій формі, відшкодування моральної шкоди, у зв`язку з його необґрунтованістю».

Зі змісту вищезазначеної ухвали представник позивача вбачає, що суд не здійснив аналізу жодного із поставлених запитань, не навів мотивів, чому саме такі запитання не стосуються предмета доказування у справі, не обґрунтував, чому відповіді на них не можуть вплинути на встановлення обставин, що мають значення для правильного вирішення спору.

Натомість суд обмежився формальним посиланням на те, що позивачем «не зазначено, які факти можуть підтвердити або спростувати відповіді на поставлені запитання», при цьому не надавши оцінки їх змісту та зв`язку з предметом доказування.

Фактично суд не здійснив належної перевірки поставлених запитань у межах заявлених позовних вимог.

Тому на підставі вищевказаного представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Шаблій Е.М. просить суд відвести суддю Козак І.А. від розгляду цивільної справи

№ 757/8302/25-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації шляхом визнання інформації такою, що виражена у принизливій формі, відшкодування моральної шкоди.

Дослідивши доводи заяви про відвід з доданими доказами, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до положень ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після сплину вказаного строку заявляти відвід дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строк, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

09.02.2026 року представник позивача адвокат Шаблій Е.М. подав заяву про надання матеріалів справи №7757/8302/25-ц для ознайомлення.

17.02.2026 року представник позивача адвокат Шаблій Е.М. ознайомився з матеріалами зазначеної справи, серед яких виявив мотиви відмови судді у клопотанні позивача зобов`язати відповідача надати відповіді на поставлені в позовній заяві питання, а також відсутність будь-якої реакції судді на клопотання про прискорення розгляду справи.

Враховуючи викладене, заява про відвід подається у строки, передбачені ч. 3 ст. 39 ЦПК України, тобто протягом двох днів з моменту ознайомлення з матеріалами справи представником позивача адвокатом Шаблієм Е.М., оскільки обставини, що впливають на неупередженість судді, стали відомі йому тільки після ознайомлення з матеріалами справи.

За ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд дійде висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Пункт 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13.06.2007 року «Про незалежність судової влади» передбачає, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Статтею 2 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини є обов`язковими для виконання Україною. Вказаний Закон прямо закріплює, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Частина 1 статті 6 Конвенції містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі № 5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року у справі № 5-15п12).

Слід зазначити, що з врахуванням недостатньої кількості суддів в Києво-Святошинському районного суді Київської області, щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ, існує надмірне навантаження, що створює можливі випадки виходу за межі строків, передбачених законодавством.

З огляду на підстави заявленого відводу, суд вважає, що заява представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Шаблія Е.М. про відвід є необґрунтованою, оскільки не містить посилання на будь-які докази та містить лише припущення сторони позивача, що не може свідчити про необ`єктивність або упередженість, що є підставами для відводу, визначеними ст. 36 ЦПК України.

Крім того, слід зазначити, що незгода з процесуальним рішенням, не може вважатися підставою для відводу судді.

Враховуючи викладене, беручи до уваги те, що заява про відвід подана за три робочі дні до судового засідання, суд вважає за необхідне вирішення питання про відвід головуючої судді Козак І.А. передати на розгляд іншому судді, визначеному в порядку, передбаченому ст.33 ЦПК України.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 33, 36, 37, 40, 258, 260, 261 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Вважати заявлений відвід представника позивача ОСОБА_1 - адвоката

Шаблія Е.М. про відвід головуючої судді Козак І. А. від участі у розгляді цивільної справи

№ 757/8302/25-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації, шляхом визнання інформації такою, що виражена у принизливій формі, відшкодування моральної шкоди - необґрунтованим.

Передати заяву про відвід судді для розгляду іншому судді, визначеному в порядку, встановленому ч.1 ст.33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Ірина КОЗАК