Справа № 473/560/26
УХВАЛА

"17" лютого 2026 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі судді Лузан Л.В., дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ

у лютому 2026 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області з позовом, поданим в її інтересах адвокатом Кільніцькою Наталією Миколаївною, до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 27 червня 2023 року між позивачкою ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 укладений шлюб, який був зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Від даного шлюбу сторони дітей не мають. Спільне життя з відповідачем не склалося в зв`язку з відсутністю порозуміння. Сторони проживають окремо з 19 березня 2025 року. У зв`язку з цим позивачка вважала неможливим збереження шлюбу та просила про його розірвання.

Згідно ст. 497 ЦПК України підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. У випадках, встановлених законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом може бути визначено за угодою сторін.

Визначаючи підсудність справи судам України, необхідно керуватися загальними правилами, визначеними у ст.76 Закону України «Про міжнародне приватне право» .

Частина 1 ст. 75 Закону України «Про міжнародне приватне право» передбачає, що підсудність судам України справ з іноземним елементом визначається на момент відкриття провадження у справі, незважаючи на те, що в ході провадження у справі підстави для такої підсудності відпали або змінилися. Зокрема, відповідно до п.2 ч.1 ст. 76 Закону України «Про міжнародне приватне право встановлені підстави визначення підсудності справ судам України, зокрема, суди можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом у таких випадках, якщо на території України відповідач у справі має місце проживання або місцезнаходження, або рухоме чи нерухоме майно, на яке можна накласти стягнення, або знаходиться філія або представництво іноземної юридичної особи - відповідача.

Під час розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства, один з яких проживає в Україні, питання підсудності визначається за загальними правилами, встановленими ст.ст. 27, 28 ЦПК України.

Зокрема, згідно з ч.1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч.2 ст. 28 ЦПК позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача.

За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

З матеріалів справи вбачається, що позивачка є громадянкою України, відповідач є громадянином Азербайджанської Республіки.

При цьому, звертаючись з позовом про розірвання шлюбу позивачка в порушення вимог, викладених у ст.ст. 175,177 ЦПК України не зазначила підстав звернення до Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області, а також не надала доказів на їх підтвердження.

Вказані в ухвалі недоліки позбавляють суд можливості відкрити провадження за цією справою та призначити її до розгляду.

Тому, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином позивачці в п`ятиденний строк з моменту отримання копії ухвали слід усунути недоліки шляхом надання уточненого позову з зазначенням підстав звернення до Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області, а також надання доказів на їх підтвердження.

Керуючись ст. 185, 258, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху, надавши позивачці строк для усунення вказаних недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В.Лузан