СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/2421/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2026 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Твердохліб Ю.О., за участю секретаря судового засідання Жиглій Є.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін питання про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів та сумісний її розгляд з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу у справі №759/21206/25,-

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2025 року позивач ОСОБА_2 звернувся до Святошинського районного суду міста Києва з позовом про розірвання шлюбу з ОСОБА_1 , зареєстрований 03.06.2017 Святошинським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 494.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 15.09.2025 року визначено головуючого суддю Твердохліб Ю.О. та справу передано судді.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 17.09.2025 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

01.10.2025 до суду через систему електронний суд надійшла зустрічна позовна заява від представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного.

Так, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1- 3 ст. 12 ЦПК України).

Відповідно до ч.2 ст. 49 ЦПК України одним із спеціальних прав відповідача є право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Зустрічний позов - це позов, який подається відповідачем до позивача у тому самому судовому процесі задля захисту проти первісних позовних вимог.

Метою пред`явлення зустрічного позову є спільний розгляд позовів в інтересах процесуальної економії, а в ряді випадків - уникнення постановлення суперечливих судових рішень.

Частиною 1 ст. 193 ЦПК України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Спеціальні вимоги щодо змісту зустрічного позову та умови його прийняття до спільного розгляду з первісним позовом визначено ч. 2 ст. 193 ЦПК України.

Так, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Аналогічний правовий висновок викладений у Постановах Великої Палати Верховного Суду у справах від 13.03.2019 року № 916/3245/17 та від 12.06.2019 року № 916/542/18.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом (ч. 3 ст. 193 ЦПК України).

У цій справі предметом первісного позову є вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, предметом зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 є стягнення аліментів.

Суд, дослідивши предмет та підстави первісного та зустрічного позовів, дійшов висновку, що вимоги за зустрічною позовною заявою та вимоги за первісним позовом, мають різний предмет доказування, а тому їх одночасний розгляд є недоцільним та може призвести до невиправданого затягування та ускладнення розгляду справи.

Враховуючи викладене суд вважає за необхідне у прийнятті зустрічного позову відмовити.

Керуючись ст. ст. 193, 259, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У прийнятті зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_1 її право звернутися з вказаним позовом у загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Ю.О. Твердохліб