Провадження №2-во/447/6/26
Справа №447/263/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.02.2026 Миколаївський районний суд Львівської області

у складі: головуючого судді Бачуна О.І.

з участю секретаря судового засідання Данилів О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у справі №447/263/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди завданої злочином,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду із заявою про виправлення описки у судовому рішення від 17.09.2024 року у справі №447/263/24. Вказує, що судом невірно викладено текст рішення суду, а саме зазначено, що ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору у справі №447/263/24, однак вирішено стягнути з нього в користь ОСОБА_2 витрати на професійну правничу допомогу в сумі 20000гривень. Вважає, що судом помилково покладено на нього витрати на правову допомогу, незважаючи на те, що він є особою, яка звільнена від їх сплати, у зв`язку з чим просить виправити допущені описки, які суперечать імперативним нормам процесуального права.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не прибув, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, заяву підтримав та просив її задоволити

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що поставляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

У відповідності до ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінкові форми слів, застосування русизмів і діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо), або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення). Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» суд, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності.

Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Фактичні обставини, встановлені судом.

Рішенням Миколаївського районного суду Львівської області від 17.09.2024 у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди в розмірі 100000 гривень заподіяної злочином відмовлено. Стягнуто з ОСОБА_1 в користь ОСОБА_2 витрати на професійну правничу допомогу в сумі 20000 ( двадцять тисяч) гривень.

Постановою Львівського апеляційного суду від 05.02.2025року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Миколаївського районного суду Львівської області від 17.09.2024року без змін.

Адвокат Онацько В.В. подав до заяву в якій просить судові витрати ОСОБА_2 пов`язані з розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди в розмірі 100000 гривень заподіяної злочином, віднести за рахунок держави.

Ухвалою Миколаївського районного суду Львівської області від 08.12.2025 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про прийняття додаткового рішення про компенсацію за рахунок держави судових витрати ОСОБА_2 пов`язаних з розглядом цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди в розмірі 100000 гривень заподіяної злочином відмовлено.

Суд, дослідивши заяву про виправлення описки, матеріали справи, не знаходить підстав для виправлення описки в судовому рішенні, оскільки заявлені вимоги фактично зводяться до зміни змісту судового рішення, а не до усунення технічної помилки, яка відсутня в тексті судового рішення.

Враховуючи викладене, правові підстави для виправлення описки в судовому рішенні відсутні.

Відповідно до вищенаведеного суд приходить до висновку, про відмову у виправленні описки у вказаному судовому рішенні.

Керуючись ст.ст. 247, 269, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описок відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали складено 17.02.2026.

Суддя Бачун О. І.