ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3334/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" лютого 2026 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі судді Осіпенко Л.М., розглянувши в письмовому провадженні заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Попова Микити Геннадійовича про відвід судді

у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, -

ВСТАНОВИВ:

Чергове підготовче судове засідання у вищевказаній справі призначено на 17.02.2026 року.

16.02.2026 року представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Поповим М.Г. подано заяву, у якій порушуються декілька процесуальних питань: 1) про відвід судді Осіпенко Л.М.; 2) про поновлення строку для подання доказів та долучення до матеріалів справи письмових доказів; 3) про надання матеріалів справи для ознайомлення; 4) про повідомлення про день та час наступного судового засідання.

Розглянувши вказану заяву, суд зауважує наступне.

Клопотання про надання матеріалів справи для ознайомлення та про повідомлення про день та час наступного судового засідання не підлягають вирішенню судом шляхом постановлення відповідної ухвали, оскільки зазначені дії вчиняються відповідальними особами апарату суду відповідно до Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України.

Клопотання про поновлення строку для подання доказів та долучення до матеріалів справи письмових доказів не потребує невідкладного розгляду та підлягає вирішенню у судовому засіданні.

Клопотання про відвід судді підлягає невідкладному вирішенню відповідно до ч. 7 ст. 40 ЦПК України.

Відповідно ч. 7 ст. 40 ЦПК України відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом не здійснюється, оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи.

Заява про відвід судді мотивована наступними обставинами.

Відповідач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Попов М.Г. не були повідомлені належним чином про дату, час і місце розгляду справи, а дізнались про дату судового засідання тільки 16.02.2026 року з відкритих відомостей з офіційного веб-сайту «Судова влада України», ознайомившись з ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 03.12.2025 року про поновлення провадження у справі та призначення підготовчого судового засідання на 17.02.2026 року.

Крім того, сторона відповідача вважає неправомірним залучення відповідача ОСОБА_1 до участі у справі в якості правонаступника померлої відповідачки ОСОБА_2 .

Також сторона відповідача вважає неправомірним витребування судом за власною ініціативою спадкової справи після смерті відповідачки ОСОБА_2 .

Зазначені дії, на думку сторони відповідача, вказують на необ`єктивність та упередженість судді.

Надавши оцінку доводам, викладеним в заяві про відвід, суд вважає заяву необґрунтованою та зауважує наступне.

Підстави для відводу судді встановлені ст. 36 ЦПК України, в якій зазначено, зокрема, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, що викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Разом з тим ч. 4 ст. 36 ЦПК України імперативно визначає, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Аналіз змісту заяви про відвід свідчить про те, що сторона відповідача фактично надає суб`єктивну оцінку процесуальним діям судді, а також висловлює незгоду з діями суду щодо підготовки справи до розгляду.

Ухвала про заміну сторони правонаступником є процесуальним рішенням судді, а відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

У випадку незгоди з процесуальними рішеннями суду для учасників справи передбачено спеціальний порядок їх оскарження - шляхом подання апеляційної скарги на судове рішення, ухвалене за наслідками розгляду спору, в тому числі шляхом включення заперечень на ухвалу, що не підлягає окремому оскарженню, до апеляційної скарги на рішення суду.

Доводи заявника щодо невчасного повідомлення про дату та час підготовчого судового засідання, є необґрунтованими, оскільки спростовуються матеріалами справи, з яких вбачається наступне.

Відповідача ОСОБА_1 повідомлено про дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання у порядку, передбаченому п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення судової повістки засобами поштового зв`язку, що підтверджується витягом з онлайн-сервісу поштових відправлень АТ «Укрпошта» з позначкою «Одержувач відсутній за вказаною адресою».

За вказаної обставини відповідно до ч. 3 ст. 130 ЦПК України відповідач вважається належним чином повідомленим про час, дату і місце судового засідання.

Представника відповідача - адвоката Попова М.Г., який згідно з імперативним приписом ч. 6 ст. 14 ЦПК України зареєстрував свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (ЄСІТС), повідомлено про дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання шляхом направлення через систему ЄСІТС 04.12.2025 року на електронну скриньку адвоката копії ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 03.12.2025 року про поновлення провадження у справі та призначення судового засідання на 17.02.2026 року. Копію ухвали доставлено в день відправлення - 04.12.2025 року.

Доводи заявника щодо неприпустимості витребування судом доказів без клопотання учасників справи, є необґрунтованими, оскільки ґрунтуються на помилковому тлумаченні норм процесуального права.

Копія спадкової справи не має доказового значення для вирішення справи, предметом якої є заборгованість за житлово-комунальні послуги, а була витребувана судом виключно для вирішення процесуального питання щодо правонаступництва вибулої сторони, яке є процесуальним обов`язком суду, виходячи зі змісту ч. 1 ст. 55 ЦПК України, яка імперативно визначає, що у разі смерті фізичної особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони на будь-якій стадії судового процесу.

Отже доводи заяви про відвід не містять посилання на обставини, які б дали підстави для висновку про необ`єктивність та упередженість судді, а самого лише сумніву в неупередженості чи об`єктивності судді недостатньо для його відводу.

Керуючись ст.ст. 36, 37, 39, 40 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Попова Микити Геннадійовича про відвід головуючого у справі судді Осіпенко Людмили.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.М. Осіпенко