Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/3622/25
Провадження № 2/376/605/2026
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2026 року Сквирський районний суд Київської області складі:

головуючого судді Батовріної І.Г.,

за участі секретаря судових засідань Гіптенко Є.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Сквира цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться вище вказана цивільна справа.

Ухвалою Сквирськогорайонного суду Київської області від 21.01.2026 року по справі відкрито провадження у порядку загального позовного провадження.

У призначене підготовче судове засідання учасники провадження не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись у встановленому законом порядку.

При цьому, 11.02.2026 року до суду від представника позивача Шкапенка О.В. через систему «Електронний суд» надійшла заява про закриття провадження у справі у зв`язку з тим, що заборгованість була погашена відповідачем після подачі позову до суду, а отже позивач відмовляється від позову.

Оскільки сторони у підготовче судове засідання не з`явилися, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши заяву представника позивача про закриття провадження у справі, а також матеріали справи, суд дійшов наступного висновку:

Статтею 13 ЦПК України закріплено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Статтею 62 ЦПК України встановлено перелік документів, що підтверджують повноваження представників.

Відповідно до ч. ч. 1 та 2 ст. 64 ЦПК України, представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Так, до заяви про закриття провадження у справі, представником позивача додано копію довіреності від 22.10.2025 року, якою ОСОБА_2 уповноважено подавати, підписувати, пред`являти позови, у тому числі цивільні позови у кримінальних провадженнях, скарги, клопотання, пояснення, заяви й інші процесуальні документи.

Як вбачається із заяви представника позивача, останній просить суд закрити провадження по справі на підставі п. 4 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 255 ЦПК України - суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 ЦПК України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Приймаючи до уваги, що позивач відмовився від позову, посилаючись на те, що відповідачем була погашена заборгованість після подачі позову до суду, а тому суд вважає за необхідне прийняту відмову від позову та закрити провадження по справі.

На підставі ст. ст. 247, 255, 256 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача про закриття провадження у справі - задовольнити.

Провадження у цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованостізакрити на підставі ст. 255 ч. 1 п. 4 ЦПК України, у зв`язку із відмовою позивача від позову та прийняття відмови судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.Г. Батовріна