13.02.2026 Справа № 756/1628/26
Ун.№756/1628/26
Пр.№2/756/4070/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 лютого 2026 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Майбоженко А.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю (Факторингова компанія (Регард інвест) про витребування майна із чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду в порядку цивільного судочинства із позовом до відповідача про витребування майна із чужого незаконного володіння, в якому просить суд витребувати у відповідача на свою користь квартиру АДРЕСА_1 .

Суддя, дослідивши позовну заяву з доданими до неї додатками, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

В порушення вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України позивач не виконав вимог, які ставляться до позовної заяви при зверненні до суду, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте, в порушення п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позивачем не зазначено місцезнаходження відповідача, що є обов`язковим елементом позовної заяви, необізнаність про це може бути усунуто процесуальним шляхом, зокрема витребуванням документів, про що позивач не заявляє.

Згідно із п. 3 ч.3 ст. 175 ЦПК позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 2, ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Позивач ОСОБА_1 , просить суд, витребувати у відповідача на свою користь однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , яка має відповідну вартість.

Разом з тим, позивач не надав доказів щодо вартості нерухомого майна, на яке претендує та відповідно не вказав ціну позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19 вказано, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 25 квітня 2023 року у справі №727/3827/22, будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Згідно із пунктом 12.Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до ч. 1, 5 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч.2, 4, 5 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Позивачем надана інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 за №462700680 від 03.02.2026, де в розділі Актуальна інформація про державну реєстрацію іпотеки, наявний номер запису про іпотеку 35050002, зареєстрований 14.08.2008 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Михайленком С.А. на підставі договору іпотеки №7845, виданого 14.08.2008, де іпотекодавцем є ОСОБА_1 , однак, в порушення вимог ч. 1, 5 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви Договір іпотеки №7845 не надано.

За приписами ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Матеріали справи не містять доказів про сплату судового збору, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем пред`явлено позов, що має вимогу майнового характеру (витребування квартири).

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2026 року становить 3 328 грн.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка для подання заяви немайнового характеру для фізичних осіб становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, ставка для подання заяви майнового характеру для фізичних осіб становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 1331,20 грн. та не більше 16 640 грн.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем всупереч вимогам п.3 ч.3 ст.175 ЦПК, ціна позову не визначена, хоча у позовній заяві заявлено вимогу про витребування майна, яка за своєю суттю є вимогою майнового характеру.

Матеріали позовної заяви не містять жодних доказів на підтвердження фактичної (ринкової) вартості спірного нерухомого майна, тому, суд позбавлений можливості визначити належну ціну позову, а відповідно і розмір судового збору, який має бути сплачений позивачем відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір».

Отже, на виконання вимог цієї ухвали, позивачу необхідно зазначити місцезнаходження відповідача, надати докази фактичної (ринкової) вартості спірного нерухомого майна, визначити ціну позову, сплатити судовий збір за майнову вимогу, передбачений ст. 4 Закону України про судовий збір, а саме у розмірі - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також надати суду договір іпотеки №7845, виданий14.08.2008, де іпотекодавцем є ОСОБА_1 .

Судовий збір має бути сплачений позивачем за наступними реквізитами: Отримувач коштів ГУК у Оболон.р-ні/Оболон.р-н/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача UA0026006, Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Враховуючи викладене, суд пропонує позивачу подати до суду уточнену позовну заяву її копії, і копії документів, що долучені до неї відповідно до кількості учасників справи з зазначенням даних про які вказано вище.

Оригінал квитанції про сплату судового збору потрібно надати суду.

Згідно ст.185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач, відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Додатково суд роз`яснює, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Враховуючи наведене, вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю (Факторингова компанія (Регард інвест) про витребування майна із чужого незаконного володіння - залишити без руху, встановивши позивачу десятиденний строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали, який рахувати з дня отримання її копії.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Майбоженко