Справа № 463/1247/24 Головуючий у 1 інстанції Нор Н. В.
Провадження № 22-ц/811/2863/24 Доповідач в 2-й інстанції Копняк С. М.
УХВАЛА

16 лютого 2026 року Львівський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Копняк С. М.,

суддів: Бойко С. М., Ніткевича А. В.,

розглянувши у місті Львові без повідомлення учасників справи заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів в складі головуючого судді Копняк Світлани Миколаївни, суддів: Бойко Світлани Миколаївни, Ніткевича Андрія Васильовича від розгляду цивільної справи за апеляційною скаргою приватного підприємства «УК Рідний дім - Центр» на рішення Личаківського районного суду м. Львова від 22 серпня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного підприємства «УК Рідний дім - Центр» про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

у провадженні Львівського апеляційного суду знаходиться цивільна справа за апеляційною скаргою приватного підприємства «УК Рідний дім - Центр» на рішення Личаківського районного суду м. Львова від 22 серпня 2024 року.

16 грудня 2025 року зареєстровано заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів в складі головуючого судді Копняк Світлани Миколаївни, суддів: Бойко Світлани Миколаївни, Ніткевича Андрія Васильовича.

Оскільки ухвалою Львівського апеляційного суду від 12 грудня 2024 року у справі № 463/1247/24 призначено судову будівельно - технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Львівського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (м. Львів, вул. Липинського, 54), така станом на 16 грудня 2025 року перебувала у вищевказаному інституті, повернулася до суду апеляційної інстанції 02 лютого 2026 року, провадження у справі поновлено ухвалою суду від 06 лютого 2026 року, заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів в складі головуючого судді Копняк Світлани Миколаївни, суддів: Бойко Світлани Миколаївни, Ніткевича Андрія Васильовича розглядається 16 лютого 2026 року.

Заява обґрунтована тим, що підставою для подання цієї заяви саме на цьому етапі апеляційного розгляду є надходження до суду клопотання Львівського науково - дослідницького інституту судових експертиз від 19 листопада 2025 року, у якому зазначено, що станом на дату звернення, інститут не отримав від суду всіх матеріалів, необхідних для проведення призначеної експертизи. Зазначене клопотання, на думку заявника, свідчить про подальше фактичне блокування виконання ухвали про експертизу та продовження невизначеного процесуального стану справи, що, у поєднанні з попередніми діями колегії суддів, посилює обґрунтовані сумніви щодо неупередженості суду та дотримання принципу розумного строку розгляду справи.

Мотивує заяву також і тим, що сукупність попередньої та поточної процесуальної взаємодії цієї колегії суддів з тими самими сторонами, у поєднанні з характером її процесуальної поведінки, об`єктивно викликає сумнів у можливості розгляду справи без попередньо сформованої позиції.

Звертає увагу й на те, що до початку та після оголошення відкриття судових засідань 14 листопада 2024 року та 12 грудня 2024 року, уже перебуваючи в залі суду, члени колегії суддів: цікавилися благополуччям родини та спільних знайомих представників юридичної особи; передавали їм привіти. Такі дії поза межами протокольованого судового розгляду створюють

об`єктивне враження дружніх, неформальних стосунків та комунікації суду з

однією зі сторін поза процесом (ex parte), що несумісно з принципом безсторонності.

Мало місце й системне обмеження заявника права на виклад позиції, що полягало в тому, що під час судових засідань колегія суддів: регулярно перебивала заявника; не надавала можливості завершити думку або відповідь на поставлене судом запитання; переводила обговорення з ключових аргументів на дрібні та малозначимі питання. Такі дії унеможливлювали послідовний виклад позиції та створювали процесуальну нерівність сторін, оскільки щодо представників юридичної особи аналогічних обмежень не застосовувалося.

Колегія суддів також відмовилася належним чином оцінювати докази, наявні в матеріалах справи, зокрема аудіозапис телефонної розмови з представником юридичної особи, у якій визнається факт протікання даху та залиття моєї квартири; системно називала докази заявника "суб`єктивною точкою зору", у той час, коли вони підтверджувалися: офіційними метеорологічними даними, відеодоказами, аудіозаписами. Таке вибіркове ставлення до доказів об`єктивно свідчить про нерівний підхід до сторін.

Окрім того, колегія суддів відмовилася реагувати на виявлені ним суперечності в актах, поданих юридичною особою, зокрема: одночасну присутність однієї особи в різних місцях у той самий час; одночасну присутність і відсутність особи в одному місці в один і той самий час; різний склад присутніх осіб у тих самих обставинах; фізично неможливі часові та просторові параметри виконання робіт (прибуття з відстані понад 8 км у годину пік у м. Львові, одночасне обстеження значних площ та складання актів у непропорційно короткий час). Наведені обставини залишилися без належної оцінки, тоді як докази юридичної особи сприймалися судом безкритично.

Під час розгляду справи мали місце висловлювання з боку колегії суддів, зокрема, поради щодо можливого застосування мною фізичної сили до представника юридичної особи з метою його доставлення до квартири під час затоплення. Такі висловлювання: є неприйнятними з огляду на статус суду, мають ознаки зневажливого та маніпулятивного ставлення; посилюють об`єктивне враження упередженості.

Колегія суддів задовольнила клопотання юридичної особи про проведення додаткової будівельної експертизи, попри те, що: у матеріалах справи вже наявна експертиза сертифікованої установи ТзОВ «ЕКСПЕРТ ІН»; юридична особа раніше відмовлялася від проведення експертизи в суді першої інстанції; з моменту затоплення до дати призначення нової експертизи минуло 561 день;

юридична особа до того часу вже усунула наслідки, що унеможливлює об`єктивне дослідження. Крім того, ухвала про експертизу від 12.12.2024 фактично призвела до затягування розгляду справи більш ніж на рік, що суперечить принципу розумного строку.

Вважає, що наведені вище дії та висловлювання колегії суддів не є випадковими або поодинокими, а мають ознаки системності. Такий висновок ґрунтується не лише на процесуальній поведінці суду у цій справі, але й на попередньому процесуальному досвіді заявника при розгляду справ за участю тієї ж юридичної особи, а також на інформації, що міститься у відкритих джерелах судової практики, зокрема в судових рішеннях у справах №463/9083/24 та № 466/10402/22. Вважає, що сукупність цих обставин об`єктивно позбавляє його обґрунтованої довіри до безсторонності даного складу суду, що відповідно до статті 36 ЦПК України є самостійною підставою для заявлення відводу.

Наведені обставини у своїй сукупності об`єктивно викликають у заявника сумнів у неупередженості та безсторонності колегії суддів, а отже унеможливлюють подальший розгляд справи № 463/1247/24 цим складом суду з дотриманням стандартів справедливого судового розгляду.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід, колегія суддів дійшла такого висновку.

Згідно з частинами другою, третьою статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

Підстави для відводу судді визначені статтями 36, 37 ЦПК України.

За приписами статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу щодо недопустимості повторної участі судді у розгляді справи.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Згідно з положеннями частини четвертої статті 39 ЦПК України, встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Отже, виходячи зі змісту частини четвертої статті 39 ЦПК України, заявник зобов`язаний надати докази щодо наявності обставин, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, та/або підтверджують пряму чи побічну заінтересованість судді у результаті розгляду справи.

Зміст заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів в складі головуючого судді Копняк Світлани Миколаївни, суддів Бойко Світлани Миколаївни, Ніткевича Андрія Васильовича, не свідчить про наявність підстав, передбачених статями 36, 37 ЦПК України, для відводу суддів.

Так, позивач посилається на невідповідне і зневажливе, на його думку, ставлення до нього, як сторони у справі, з боку колегії суддів, що полягало в перериванні його виступу колегією суддів, позбавленні завершити думку з приводу тих чи інших обставин, під час розгляду справи по суті. Крім того, на думку заявника, наявні ознаки процесуальної солідарності суду з відповідачем.

На думку колегії суддів, доводи заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів, в складі головуючого судді Копняк Світлани Миколаївни, суддів: Бойко Світлани Миколаївни, Ніткевича Андрія Васильовичає його суб`єктивною думкою. Із змісту обґрунтувань заяви про відвід, вбачається, що ОСОБА_1 на свій розсуд тлумачить поведінку колегії суддів під час розгляду інших справ за його участю, докази про те, що колегія суддів порушує його право на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом, відсутні, а відтак його доводи є надуманими та необґрунтованими. Вони фактично зводяться до незгоди із процесуальними рішеннями колегії суддів у інших справах, та не свідчать про існування об`єктивно обґрунтованих обставин, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності суддів.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» (№ 33949/02, § 49-52, від 9 листопада 2006 року) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що під час вирішення того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного.

Таким чином, наведені заявником обставини не дають підстав вважати заяву про відвід колегії суддів обґрунтованою, адже обставини, які би ставили під сумнів об`єктивність або неупередженість колегії судді під час судового процесу, не встановлені.

Крім того, частиною четвертою статті 36 ЦПК України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Окремо слід звернути увагу на те, що у п.1.1, 1.2, 2.1 Бангалорських принципів поведінки суддів зазначено, що суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою.

При цьому, задоволення суддею (судом) заяви про відвід судді без належної на те правової підстави, може свідчити лише про недобросовісне використання суддею (судом) такої заяви, як незначного приводу для того, щоб уникнути розгляду справи, що може бути підставою для притягнення судді до дисциплінарної відповідальності (підпункт «д» пункт 1 статті 106 Закону України «Про судоустрій та статус суддів»).

За таких обставин колегія суддів вважає, що відвід є необґрунтованим. І з урахуванням необґрунтованості заявленого відводу, питання про відвід колегії суддів відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України порядку. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Керуючись статями 36, 37,40 ЦПК України, Львівський апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Відвід, заявлений ОСОБА_1 колегії суддів в складі головуючого судді Копняк Світлани Миколаївни, суддів: Бойко Світлани Миколаївни, Ніткевича Андрія Васильовича від розгляду цивільної справи за апеляційною скаргою приватного підприємства «УК Рідний дім - Центр» на рішення Личаківського районного суду м. Львова від 22 серпня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного підприємства «УК Рідний дім - Центр» про відшкодування шкоди, визнати необґрунтованим.

Вирішення питання про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Копняк Світлани Миколаївни, суддів Бойко Світлани Миколаївни, Ніткевича Андрія Васильовича передати на розгляд іншого судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, призначення якого провести в порядку, передбаченому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий С.М. Копняк

Судді: С.М. Бойко

А.В. Ніткевич