Справа № 191/4005/25
Провадження № 2/191/1838/25
У Х В А Л А

іменем України

17 лютого 2026 року м. Синельникове

Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючої судді - Форощук С.А., при секретарі- Вехник С.Л., за участю: представника позивачки - адвоката Загинайко А.В., представника відповідача - адвоката Лисенко В.В., представника третьої особи - Сітало Н.В., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Синельникове цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Загинайко Аліна Володимирівна, до ОСОБА_2 ; третя особа: Орган опіки та піклування Синельниківської міської ради Дніпропетровської області про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні, спілкуванні з дитиною,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовом, в якому просить зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не чинити перешкод ОСОБА_1 , у спілкуванні з сином ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 та визначити наступні способи участі ОСОБА_1 у вихованні сина ОСОБА_3 , встановивши наступний порядок побачень мати з сином, без присутності батька кожної середи та п`ятниці у вільний від навчання час з 15:00 до 16:00 год. для проведення спільних зустрічей (побачень) протягом однієї години.

В обґрунтування позову, позивачка вказала, що сторони перебували у шлюбі, який розірвано за рішенням суду. Від спільного шлюбу сторони мають трьох малолітніх дітей: ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 . З травня 2024 року, середня дитина - ОСОБА_3 попросився до батька побути з ним після звільнення його з ЗСУ, і після чого перестав виходити на контакт з матір`ю, розмовляє з неповагою до неї, не завжди відповідає на телефонні дзвінки та в розмові відмовляється повідомляти що з ним відбувається. Дитина почала боятися ОСОБА_1 , вона турбується за психологічний стан середньої дитини і про те що дитина фактично не спілкується зі своїм старшим братом та молодшою сестрою, ОСОБА_1 фактично не бачила дитину 6 місяці так як їй ОСОБА_2 забороняє заходити на подвір`я будинку. В вересні місяці ОСОБА_2 влаштував до Синельниківського ліцею №7 малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з того часу дитина перестала виходити на зв`язок із матір`ю. Неодноразово нею робилися спроби відвідати дитину в Синельниківському ліцею №7. За весь час його відвідувань Синельниківського ліцею №7, їй дозволили пройти до дитини та побачити ОСОБА_6 , але інші рази їй не дозволяло керівництво ліцею посилаючись на те, що батько не надав дозволу на її зустрічі із ОСОБА_6 про що нею було заявлено до поліції.

07.01.2026 року через систему «Електронний суд» від представника позивачки - адвоката Загинайко А.В. надійшла заява про зміну предмету позову, в якій просить змінити предмет позову, уточнює позовні вимоги - просить суду зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не чинити перешкод ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 у спілкуванні з сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , а саме визначити наступні способи участі ОСОБА_1 у вихованні сина, встановивши наступний порядок побачень матері з дитиною без присутності батька, а саме: кожної суботи з 12:00 години по неділю до 17:00 години з залишенням дитини із ночівлею, шляхом зобов`язання ОСОБА_2 доставляти та забирати дитину - ОСОБА_3 кожної суботи на 12:00 годину та забирати в неділю о 17:00 годині за адресою: АДРЕСА_1 (приватний заклад спортивний клуб Метеор); на дні народження дітей та матері: 24 вересня, 18 березня, 27 березня, 11 липня; на державні свята; на періоди шкільних канікул; на періоди літніх канікул з 1 червня по 20 серпня; обирати матері заклади, гуртки та спортивні секції щоб дитина могла разом із братом та сестрою навчатися; здійснювати разом із матір`ю відвідування навчальних та дитячих розважальних закладів, кінотеатрів, театрів; зобов`язати ОСОБА_2 : повідомляти ОСОБА_1 про факт захворювання та стан дитини, способи лікування та медичні заклади та препарати які використовувались для лікування; повідомляти ОСОБА_1 про виїзд Дитини за межі Синельниківського району більш ніж на 2 дні; не обмежувати спілкування з сином особисто засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між матір`ю та дитиною. В обґрунтування посилається на ті ж обставини та підставі, які викладені у позовній заяві від 06.08.2025 року. Також просить стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати. Крім того, просить залучити до справи в якості третіх осіб Службу у справах дітей Миколаївської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області для надання висновку щодо доцільності графіку побачень та способів участі у вихованні дитини, а також акту обстеження житлових умов проживання дітей, які проживають із матір`ю.

В підготовчому судовому засіданні представниця позивачки підтримала заяву про зміну предмету позову, та пояснила, що це уточнені позовні вимоги. Також просила залучити до справи в якості третьої особи Службу у справах дітей Миколаївської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області для надання висновку щодо доцільності графіку побачень та способів участі у вихованні дитини, а також акту обстеження житлових умов проживання дітей, які проживають із матір`ю.

Представник відповідача в підготовчому судовому засіданні просив відмовити у прийнятті зміни предмету позову та залученні третьої особи, вважає їх не обгрунтованими.

Представник третьої особи в підготовчому судовому засідання залишила розгляд заяв на розсуд суду.

При вирішенні заяви представниці позивачки про зміну предмету позову суд виходить з наступного.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення, а підставою позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин.

Предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних правовідносин.

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі N 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у постанові від 16.03.2018 року в справі № 916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року по справі № 910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Суд вбачає, що звертаючись з позовною заявою до суду, позивачка просила суд усунути перешкоди в спілкуванні з дитиною та визначити способи її участі у вихованні, спілкуванні з дитиною, а саме зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не чинити перешкод ОСОБА_1 , у спілкуванні з сином ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 та визначити наступні способи участі ОСОБА_1 у вихованні сина ОСОБА_3 , встановивши наступний порядок побачень мати з сином, без присутності батька кожної середи та п`ятниці у вільний від навчання час з 15:00 до 16:00 год. для проведення спільних зустрічей (побачень) протягом однієї години.

Як підставу для позову, позивачка вказала на те, що відповідач чинить їй перешкоду в спілкуванні з сином, а також чинить перешкоду в спілкуванні між братами та сестрами.

Згідно заяви про зміну предмету позову, поданої до суду 07.01.2026 року, позивачка просить суд усунути перешкоди в спілкуванні з дитиною та визначити способи її участі у вихованні, спілкуванні з дитиною, а саме не чинити перешкод ОСОБА_1 , у спілкуванні з сином ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме визначити наступні способи участі ОСОБА_1 у вихованні сина, встановивши наступний порядок побачень матері з дитиною без присутності батька, а саме: кожної суботи з 12:00 години по неділю до 17:00 години з залишенням дитини із ночівлею, шляхом зобов`язання ОСОБА_2 доставляти та забирати дитину - ОСОБА_3 кожної суботи на 12:00 годину та забирати в неділю о 17:00 годині за адресою: АДРЕСА_1 ; на дні народження дітей та матері: 24 вересня, 18 березня, 27 березня, 11 липня; на державні свята; на періоди шкільних канікул; на періоди літніх канікул з 1 червня по 20 серпня; обирати матері заклади, гуртки та спортивні секції щоб дитина могла разом із братом та сестрою навчатися; здійснювати разом із матір`ю відвідування навчальних та дитячих розважальних закладів, кінотеатрів, театрів; зобов`язати ОСОБА_2 : повідомляти ОСОБА_1 про факт захворювання та стан дитини, способи лікування та медичні заклади та препарати які використовувались для лікування; повідомляти ОСОБА_1 про виїзд Дитини за межі Синельниківського району більш ніж на 2 дні; не обмежувати спілкування з сином особисто засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між матір`ю та дитиною. В обґрунтування посилається на ті ж обставини та підставі, які викладені у позовній заяві від 06.08.2025 року.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Правовий висновок Верховного Суду, що регулює подібні правовідносини викладений у постановах Верховного Суду від 22 січня 2020 року у справі №826/19197/16, від 22 липня 2021 року.

Отже, суд вбачає, що у заяві про зміну предмету позову, що надійшла на адресу суду 07.01.2026 року фактично уточнені позовні вимоги про усунення перешкоди в спілкуванні з дитиною та визначенні способів участі у вихованні, спілкуванні з дитиною, а саме в частині визначення днів, годин та місця спілкування позивачки з сином.

Зазначене також в судовому засіданні підтверджено представницею позивачки.

За результатами викладеного, суд приходить до висновку про необхідність відмови у прийнятті до розгляду заяви про зміну предмету позову, яка надійшла на адресу суду 07 січня 2026 року та вважати її як уточнення позовних вимог.

При вирішенні заяви представниці позивачки про залучення до справи в якості третьої особи Службу у справах дітей Миколаївської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Частинами 4,5 ст.19 Сімейного Кодексу України передбачено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

У своїх роз`ясненнях від 09.02.2017 року вих.№9-244/0/4-17 Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, надав відповідь на питання який орган опіки та піклування повинен надавати висновок про доцільність графіку побачень та способів участі у вихованні дитини.

Згідно вказаної відповіді результати системного аналізу пунктів 72-74 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого постановою КМУ від 24 вересня 2008 р. N 866, в частині визначення органу опіки та піклування, уповноваженого подавати до суду висновок про розв`язання спору між батьками, дозволяють зробити висновок, що саме орган опіки та піклування за місцем проживання дитини надає висновок під час вирішення судом позову про про доцільність графіку побачень та способів участі у вихованні дитини.

Таким чином, у спорах щодо усунення перешкод у спілкуванні з диною та визначення способів участі у вихованні, спілкуванні з дитиною залучається саме орган опіки і піклування за місцем проживання дитини.

Подібний підхід є виправданим з точки зору необхідності отримання інформації щодо умов проживання дитини, з`ясування переліку осіб, з якими проживає дитина, з`ясування у навчальних та лікувальних закладах, які відвідує дитина, ступеню залучення кожного з батьків до вирішення питань щодо її розвитку, навчання, виховання та лікування. Наведені дані мають важливе значення для вирішення питання щодо доцільності (недоцільності) позбавлення батьківських прав одного з батьків. Вирішення вказаних питань належить до компетенції органу опіки та піклування саме за місцем проживання дитини, а не відповідача у справі.

Європейський суд з прав людини зауважив, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. (HUNT v. UKRAINE, № 31111/04, § 54, ЄСПЛ, від 07 грудня 2006 року). При визначенні основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно враховувати дві умови: по-перше, у якнайкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним (MAMCHUR v. UKRAINE, №10383/09, § 100, ЄСПЛ, від 16 липня 2015 року).

З матеріалів справи вбачається, що місцем проживання дитини щодо якої вирішується питання про усунення перешкод у спілкуванні є - АДРЕСА_2 .

Крім того, в обґрунтування заяви про залучення в якості третьої особи Службу у справах дітей Миколаївської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, представниця позивачки зазнає надання акту обстеження житлових умов проживання дітей які проживають з матір`ю, але такий акт надається за клопотання сторони за ухвалою суду про витребування доказів.

З наведеного, суд не вбачає підтавав в залученні в якості третьої особи Службу у справах дітей Миколаївської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області.

З урахуванням наведеного, керуючись ст. 49, 53, 189, 196-198, 258-261, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

В прийнятті заяви представниці позивачки - адвоката Загинайко Аліни Володимирівни про зміну предмета позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Загинайко Аліна Володимирівна, до ОСОБА_2 ; третя особа: Орган опіки та піклування Синельниківської міської ради Дніпропетровської області про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні, спілкуванні з дитиною - відмовити та вважати її як уточнення позовних вимог.

В задоволенні заяви представниці позивачки - адвоката Загинайко Аліни Володимирівни про залучення в якості третьої особи Службу у справах дітей Миколаївської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Загинайко Аліна Володимирівна, до ОСОБА_2 ; третя особа: Орган опіки та піклування Синельниківської міської ради Дніпропетровської області про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні, спілкуванні з дитиною - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятнадцятиденного строку, встановленого для подачі апеляційної скарги, якщо така не була подана.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С. А. Форощук