КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/6685/2026
У Х В А Л А

29 січня 2026 року місто Київ

справа №759/956/25

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Борисової О.В., перевіривши виконання вимог ст.356 ЦПК України за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 09 квітня 2025року, ухвалене під головуванням судді Ул'яновської О.В., у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 09 квітня 2025року позовні вимоги КП «Київтеплоенерго» задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, відповідач ОСОБА_1 02 січня 2026 року подала апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

07 січня 2026 року Київським апеляційним судом до Святошинського районного суду міста Києвабуло направлено запит про витребування справи №759/956/25.

Вказана цивільна справа надійшла до Київського апеляційного суду.

Разом з апеляційною скаргою, апелянтом було подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

На обґрунтування доводів вказаного клопотання, вказувала, що через початок повномасштабного вторгнення в Україну у 2022 році вона виїхала як біженка до Німеччини.

Зазначала, що 24 грудня 2025 року вона повернулася до України та дізналася, що була учасником у справі №759/956/25 в якості відповідача.

Вказувала, що про факт існування оскаржуваного рішення вона дізналася після 24 грудня 2025 року, при цьому по пошті його не отримувала.

А тому, просила поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду, оскільки він пропущений з поважних причин.

Відповідно до ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з п.1 ч.2 ст.354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається із матеріалів справи, оскаржуване рішення було ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Дати складення повного тексту оскаржуване рішення не містить.

Відповідно до супровідного листа від 02 травня 2025 року Святошинським районним судом міста Києва відповідачу ОСОБА_1 було направлено копію рішення від 09 квітня 2025року на поштову адресу (а.с.155).

Доказів отримання відповідачем ОСОБА_1 оскаржуваного рішення матеріали справи не містять.

ОСОБА_1 вказує, що про факт існування оскаржуваного рішення вона дізналася після 24 грудня 2025 року.

Апеляційна скарга відповідача ОСОБА_1 подана до суду 02 січня 2026 року.

Враховуючи вказані обставини, положення ст.129 Конституції України про забезпечення права на апеляційний перегляд справи, ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України суд приходить до висновку про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду, а тому вважає, що він підлягає поновленню.

Проте, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду Київським апеляційним судом, виходячи з наступного.

Відповідач ОСОБА_1 звертаючись до суду з апеляційною скаргою, просила звільнити її від сплати судового збору, враховуючи її майновий стан.

Зазначала, що вона немала доходів за останні 12 місяців.

Суд вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

За правилами частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Європейський суд з прав людини виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений. Адже невиправдано великий його розмір, який не враховує фінансове положення заявника, а розраховується на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя. Зокрема, така позиція була викладена у справі «Георгел і Георгета Стоїческу проти Румунії» (рішення від 26 липня 2011 року).

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Наведене відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

В клопотанні відповідач ОСОБА_1 вказувала, що вона немала доходів за останні 12 місяців на підтвердження чого надала відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суму виплачених доходів та утриманих податків з жовтня 2024 року по листопад 2025 року.

Відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суму виплачених доходів та утриманих податків, які долучені відповідачем до клопотання не можуть бути єдиною та безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки вони не підтверджують реальний майновий стан відповідача на момент подання апеляційної скарги, зокрема не є достатніми доказами на підтвердження відсутності доходів у відповідача ОСОБА_1 за останні 12 місяців і з огляд на те, що не містять відомостей про майновий стан особи, яка може мати інші джерела для існування та забезпечення своїх потреб, зокрема для сплати судового збору (відомості про вклади, нерухоме та рухоме майно з якого отримується дохід, компенсації тощо).

Також ОСОБА_1 не надала доказів, що останньою у 2025 році не було отримано будь-яких доходів за межами України (зокрема матеріальної допомоги, як біженцю у Німеччині).

Європейський суд з прав людини (у рішеннях від 26 липня 2005 року у справі «Княт проти Польщі», від 26 липня 2005 року у справі «Єдамський та Єдамська проти Польщі») вказав, що, оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розміру заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану.

Тобто можливість особи розпоряджатися своїми коштами та майном повинна враховуватися судами при оцінці фінансового (майнового) стану цієї особи при вирішенні питань, пов`язаних зі сплатою судового збору.

Тому, апелянту необхідно сплатити судовий збір у порядку та розмірі, визначених Законом України «Про судовий збір» або подати до Київського апеляційного суду документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (докази майнового стану за 2025 рік).

Згідно з п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду фізичною особою або фізичною особою - підприємцемсправляється судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, в суді першої інстанції підлягав сплаті судовий збір у розмірі 3609 грн.

В апеляційній скарзі апелянт просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Беручи до уваги вимоги апеляційної скарги, за подання апеляційної скарги підлягає сплаті судовий збір у розмірі 5413,5 грн (3609*150%).

Отже, апелянту необхідно сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги на ухвалу суду у розмірі 5413,5 грн на реквізити: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Соломян. р-н/22030101, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), розрахунковий рахунок: UA0026010, МФО банку отримувача: 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, код класифікації доходів бюджету: 22030101 та надати до Київського апеляційного суду оригінал квитанції про оплату судового збору.

Також, всупереч п.2 ч.2 ст. 356 ЦПК України, в апеляційній скарзі не зазначені відомості про наявність або відсутність електронного кабінету в особи, яка подає апеляційну скаргу.

А тому, апелянту необхідно:

сплатити судовий збір, подати до Київського апеляційного суду квитанцію про сплату або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (докази майнового стану за 2025 рік);

подати до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу в новій редакції із зазначенням відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету в неї, яка повинна відповідати вимогам ст. 356 ЦПК України, надати її копії в новій редакції та копії доданих матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

До апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.356 цього Кодексу застосовуються положення ст.185 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст.127, 185, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Поновити відповідачу ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Святошинського районного суду міста Києва від 09 квітня 2025 року.

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового зборуза подання апеляційної скарги на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 09 квітня 2025 року - відмовити.

Апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 09 квітня 2025року, ухвалене під головуванням судді Ул'яновської О.В., у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі не виконання вимог ухвали у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач Борисова О.В.