Справа № 645/8374/25
Провадження № 2/645/784/26
17 лютого 2026 року м. Харків
Немишлянський районний суд міста Харкова у складі:
головуючого судді - Мартинової О.М.,
секретар судових засідань Кривченко Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
24.11.2025 року через систему «Електронний суд» представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Скребець О.М., подано позовну заяву, якою представник просить суд розірвати шлюб, укладений 09.06.2001 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований міським відділом реєстрації актів громадянського стану Харківського обласного управління юстиції, актовий запис №323.
В обґрунтування позовних вимог представник позивача ОСОБА_3 посилався на те, що ОСОБА_1 знаходиться з ОСОБА_2 у зареєстрованому шлюбі з 09 червня 2001 року. Від шлюбу сторони мають трьох дітей, а саме: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які на час звернення до суду є повнолітніми, а також неповнолітню ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Підставами звернення до суду представник вказує те, що сім`я має неповнолітню дитину. Разом з тим, зазначає, що деякий час подружжя сумісно не проживає та сумісного господарства не ведуть. На теперішній час сторони зареєстровані за різними адресами, будь-яких матеріальних претензій та спорів, стосовно сумісного нажитого майна під час шлюбу, між сторонами не існує. Крім того, вказує, що сумісне проживання сторін не є можливим, у зв`язку з тим, що вони не зійшлися характерами та між ними існує непорозуміння, які роблять сумісне проживання та збереження сім`ї не можливим. Окрім того, представник просив судові витрати покласти на позивача.
Ухвалою суду від 03.12.2025 року прийнято до розгляду зазначену позовну заяву та відкрито провадження у справі. Крім того, зобов`язано позивача надати до суду оригінал свідоцтва про одруження для залучення до матеріалів справи.
16.12.2025 року представником позивача ОСОБА_3 подано до канцелярії суду оригінал свідоцтва про одруження.
Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Скребець О.М. у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися своєчасно та належним чином. 17.02.2026 року представника позивача до канцелярії суду надав заяву, якою просив слухати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити, після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище без змін « ОСОБА_7 ». Не заперечує проти винесення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не подав.
Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.
В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання ЦПК України, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.
Крім того, недотримання строків розгляду справ порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади.
За наявності одночасного існування умов, передбачених положеннями ст. 280 ЦПК України, суд вважав можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, проти чого не заперечував позивач.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.
Суд, дослідивши доводи сторін, надані докази у їх сукупності, встановив наступні обставини.
Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідного до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , перебувають у шлюбі, зареєстрованому 09 червня 2001 року міським відділом реєстрації актів громадянського стану Харківського обласного управління юстиції, актовий запис №323 (свідоцтво про одруження серії НОМЕР_1 видане 09 червня 2001 року).
Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Відповідно до ч.2 ст. 1 СК України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки.
Відповідно до ч.1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу жінки та чоловіка не допускається.
Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Частиною 1 ст.110 СК України встановлено, що право на пред`явлення позову про розірвання шлюбу має один із подружжя.
При цьому, ст. 111 СК України визначено, що суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.
До суду клопотань про надання строку на примирення не надходило.
Згідно ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Суд, з`ясувавши причини розірвання шлюбу, фактичні взаємостосунки подружжя, а саме, що сторони не ведуть спільне господарство, не підтримують шлюбні відносини, вважає необхідним шлюб розірвати, так як подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.
Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Враховуючи, що у зв`язку з реєстрацією шлюбу позивачем змінено прізвище та після розірвання шлюбу остання виявила бажання надалі іменуватися ним, вимога ОСОБА_1 підлягає задоволенню.
Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст.141 ЦПК України.
Суд залишає судові витрати за позивачем ОСОБА_1 , оскільки в позовній заяві позивач просила залишити судові витрати у вигляді сплати судового збору в розмірі 1211,20 грн. за нею.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 112, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 141, 247, 258-259, 263-265, 268, 280, 284, 354 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрований 09 червня 2001 року міським відділом реєстрації актів громадянського стану Харківського обласного управління юстиції, актовий запис №323.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_7 ».
Судові витрати залишити за позивачем ОСОБА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня складення рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .
Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .
Суддя О.М. Мартинова