Справа № 751/7089/25
Провадження № 2/750/331/26
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 лютого 2026 року м. Чернігів
Деснянський районний суд міста Чернігова у складі:
судді - Рахманкулової І.П.,
секретаря Левченка К.С.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна шляхом виділу у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, визнання права власності на виділений об`єкт та припинення спільної часткової власності на майно,
у серпні 2025 року ОСОБА_1 звернулася до Новозаводського районного суду м. Чернігова з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна шляхом виділу у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, визнання права власності на виділений об`єкт та припинення спільної часткової власності на майно, відповідно до якого просила виділити ОСОБА_1 в натурі в окремий об`єкт нерухомого майна частини житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , як власнику 64/100 її частини, виділити ОСОБА_2 в натурі в окремий об`єкт нерухомого майна частини житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , як власнику 36/100 її частини, припинити право спільної часткової власності між позивачем та відповідачем на житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , визнати за позивачем право приватної власності на виділене майно, як окремий об`єкт нерухомого майна, а саме: 64/100 частини житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , яка складається із: 1-1 коридор площею 4,0 м2, 1-2 санвузол площею 3,3 м2, 1-3 житлова кімната площею 8,6 м2, 1-4 житлова кімната площею 11,0 м2, 1-5 кухня площею 12,4 м2, 1-6 житлова кімната площею 7,6 м2, 1-7 коридор площею 1,6 м2, 1-8 коридор площею 4,5 м2, 1-І коридор площею 4,2 м2, 1-ІІ комора площею 4,3 м2, загальною площею 61,5 м2, господарські будівлі та споруди: погріб літ. в2, сарай літ. Г, сарай літ. г. також, просила всі судові витрати покласти на відповідача.
Обґрунтовано позов тим, що у користуванні ОСОБА_1 знаходиться частина будинку, що виділена їй згідно рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 24 грудня 2013 року, що складається з: 1-1 коридор площею 4,0 м2, 1-2 санвузол площею 3,3 м2, 1-3 житлова кімната площею 8,6 м2, 1-4 житлова кімната площею 11,0 м2, 1-7 коридор площею 1,6 м2, 1-8 коридор площею 4,5 м2, загальною площею 33,0 м2, господарські будівлі та споруди: погріб літ. в2, та становить 64/100 частки житлового будинку з господарськими будівлями. Крім того, частина будинку, що збудована та здано в експлуатацію ОСОБА_1 , що складається з: 1-5 кухня площею 12,4 м2, 1-6 житлова кімната площею 7,6 м2, 1-І коридор площею 4,2 м2, 1-ІІ комора площею 4,3 м2, загальною площею 28,5 м2, господарські будівлі та споруди: сарай літ Г, сарай літ. г. Отже, з урахуванням частини 4 статті 357 ЦК України, загалом складає 64/100 частини у житловому будинку, загальною площею 61,5 м2, з господарськими будівлями і спорудами. До частини будинку, що пропонується до виділу ОСОБА_1 , загальною площею 61,5 м2, присвоєна нова поштова адреса: АДРЕСА_1 . У позивача виникли потреби щодо реєстрації за вказаною адресою членів своєї родини. Однак, для проведення відповідних дій необхідна згодя іншого співвласника, яку відповідач не надає. Також, частина будинку позивача була пошкоджена внаслідок збройної агресії російської федерації, вона зверталась до відповідача із проханням звернутись до органів державної влади (так як вони співвласники) щодо відшкодування пошкодженого майна, на що остання відмовила, а тому позивач звернулась з даним позовом до суду.
Ухвалою Новозаводського районного суду м. Чернігова від 02 вересня 2025 року справу за вказаним позовом передано до Деснянського районного суду м. Чернігова за територіальною юрисдикцією (підсудністю).
Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 29 вересня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження; визначено сторонам строк для подачі заяв по суті справи.
Відповідач відзив на позов не подала.
Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, представник подала до суду заяву, в якій просила розгляд справи провести без участі сторони позивача, зазначивши, що позовні вимоги підтримує та не заперечує проти заочного розгляду справи. Також, просила здійснити розподіл судових витрат.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи сповіщалася належним чином, заяв чи клопотань до суду не надала. Судові повістки про виклик відповідача в судове засідання повернулися на адресу суду з відміткою, що адресат відсутній за місцем свого проживання. Суд зазначає, що особа, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду справи, учасником в якій вона є.
Згідно з частиною 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам статті 280 ЦПК України.
Згідно із частиною другою статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив таке.
Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 11.01.2016 № 515026-4, ОСОБА_1 власник 64/100 часток житлового будинку за аресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 83,5 м2, житловою площею 44,7 м2. (а.с. 40)
Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 11.01.2016, № 5150288, ОСОБА_3 власник 36/100 часток житлового будинку, ОСОБА_1 власник 64/100 часток житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 83,5 м2, житловою площею 44,7 м2. (а.с. 41)
Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 12.06.2025 ОСОБА_2 є співвласником спірного будинку в розмірі 36/100 частин (а.с. 83-84)
Варіант №1 поділу житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами (додаток №1): власнику 64/100 частин, пропонується виділити (на плані показано синім кольором): 1-1 коридор площею 4,0 м2, 1-2 санвузол площею 3,3 м2, 1-3 житлова кімната площею 8,6 м2, 1-4 житлова кімната площею 11,0 м2, 1-5 кухня площею 12.4 м2, 1-6 житлова кімната площею 7,6 м2, 1-7 коридор площею 1,6 м2, 1-8 коридор площею 4,5 м2, 1-I коридор площею 4,2 м2, 1-II комора площею 4,3 м2, загальною площею 61,5 м2, господарські будівлі та споруди: погріб літ. в2, сарай літ. Г, сарай літ. г.
До частини будинку, що пропонується до виділу власнику 64/100 частин ОСОБА_1 , загальною площею 61,5 м2, присвоєна нова поштова адреса: АДРЕСА_1 .
Адреса присвоєна згідно рішення Чернігівської міської ради №633, від 26 вересня 2024 року (додаток №15), Витяг з Реєстру будівельної діяльності щодо інформації про присвоєння адрес Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, реєстраційний номер AR01:9872-7013-2832-7740 (додаток №16).
Власнику 36/100 частин, пропонується (на плані показано зеленим кольором): 2-1 коридор площею 5,0 м2, 2-2 кухня площею 4,7 м2, 2-3 житлова кімната площею 20,3 м2, загальною площею 30,0 м2.
Поділ горища та покрівлі житлового будинку виконується по лінії поділу першого поверху будинку.
Варіант поділу житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами пропонується відповідно до фактично складеного порядку користування житловим будинком та господарськими будівлями та спорудами між співвласниками, при якому у кожного улаштований окремий вхід до будинку та на земельну ділянку, в наявності окремі житлові кімнати, окрема кухня, окремі системи опалення, окремі інженерні комунікації, тому в даному варіанті, для здійснення поділу житлового будинку, перепланування та переобладнання житлового будинку не потрібно.
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України).
Частиною першою статті 15 та частиною першою статті 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Зміст права власності, яке полягає у праві володіння, користування та розпорядження своїм майном визначено у статті 317 Цивільного кодексу України.
Відповідно до статті 355 Цивільного кодексу України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.
Згідно зі статтею 356 Цивільного кодексу України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади.
Спільна часткова власність завжди відзначається множинністю суб`єктів і єдністю об`єкта. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні.
Частинами першою-третьою статті 358 ЦК України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.
Згідно з частиною першою статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.
Відповідно до статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.
За змістом наведених норм виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частці в праві спільної власності та припинення права спільної часткової власності на відповідне майно. Шляхом виділу частки у майні припиняється спільна часткова власність, і особа стає власником виокремленого майна.
Юридичне значення виділу частки полягає у тому, що учасник отримує в натурі майно, яке відповідає його частці, як самостійний об`єкт. Отже, виділ частки передбачає виокремлення частини об`єкта у самостійний об`єкт.
Частка, яка виділяється, повинна бути саме окремим об`єктом нерухомого майна, як і частка, яка залишається в іншого власника (власників), у розумінні статті 181 ЦК України. Внаслідок виділу частки з нерухомого майна, утворюється два самостійних об`єкта майна.
Аналіз змісту статей 356, 367, 364 ЦК України свідчить, що поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. Так, при поділі майно, що знаходиться у спільній частковій власності, розподіляється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. Натомість при виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється.
Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року у справі № 310/7011/17.
Відповідно до частини третьої статті 12, частин першої та шостої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
За змістом статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Висновки експертизи є одним з засобів доказування (пункт 2 частини другої статті 76 ЦПК України).
Згідно зі статтею 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.
З огляду на викладене та з урахуванням встановлених обставин, наявних у справі доказів, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для задоволення позову шляхом виділу 64/100 часток житлового будинку з господарськими спорудами, відповідно до висновку експерта судової будівельно-технічної № 07-25 від 02 червня 2025 року.
Власнику 64/100 частин необхідно виділити: 1-1 коридор площею 4,0 м2, 1-2 санвузол площею 3,3 м2, 1-3 житлова кімната площею 8,6 м2, 1-4 житлова кімната площею 11,0 м2, 1-5 кухня площею 12.4 м2, 1-6 житлова кімната площею 7,6 м2, 1-7 коридор площею 1,6 м2, 1-8 коридор площею 4,5 м2, 1-I коридор площею 4,2 м2, 1-II комора площею 4,3 м2, загальною площею 61,5 м2, господарські будівлі та споруди: погріб літ. в2, сарай літ. Г, сарай літ. г.
До частини будинку, що пропонується до виділу власнику 64/100 частин ОСОБА_1 , загальною площею 61,5 м2, присвоєна нова поштова адреса: АДРЕСА_1 .
Адреса присвоєна згідно рішення Чернігівської міської ради №633, від 26 вересня 2024 року (додаток №15), Витяг з Реєстру будівельної діяльності щодо інформації про присвоєння адрес Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, реєстраційний номер AR01:9872-7013-2832-7740 (додаток №16).
Власнику 36/100 частин необхідно виділити: 2-1 коридор площею 5,0 м2, 2-2 кухня площею 4,7 м2, 2-3 житлова кімната площею 20,3 м2, загальною площею 30,0 м2.
Поділ горища та покрівлі житлового будинку виконується по лінії поділу першого поверху будинку.
Варіант поділу житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами пропонується відповідно до фактично складеного порядку користування житловим будинком та господарськими будівлями та спорудами між співвласниками, при якому у кожного улаштований окремий вхід до будинку та на земельну ділянку, в наявності окремі житлові кімнати, окрема кухня, окремі системи опалення, окремі інженерні комунікації, тому в даному варіанті, для здійснення поділу житлового будинку, перепланування та переобладнання житлового будинку не потрібно.
Позивачем заявлено вимогу про визнання права власності на об`єкт нерухомості після його виділу в натурі, проте суд таку вимогу вважає безпідставною, адже право власності позивача доводиться наявними у справі доказами, таке його право ніким не оспорено та визнано державою, про що свідчать правовстановлюючі документи та реєстрація за ним такого права в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.
Також, відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача належить стягнути витрати по сплаті судового збору.
Доказів на підтвердження понесення інших судових витрат позивачем суду не надано, а тому питання про їх розподіл суд не вирішує.
Керуючись статтями 2, 4, 5, 10-13, 81, 141, 142, 258, 259, 263-265, 273, 279, 280-282, 354, 355 ЦПК України, суд, -
позов ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) про поділ майна шляхом виділу у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, визнання права власності на виділений об`єкт та припинення спільної часткової власності на майно задовольнити.
Виділити ОСОБА_1 в натурі в окремий об`єкт нерухомого майна частини житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до варіанту № 1 висновку експерта за результатами проведеної судової будівельно технічної № 07-25 від 02.06.2025, складеного судовим експертом Солдатовою Валерією Сергіївною.
Виділити ОСОБА_1 в натурі, як власнику 64/100 часток в будинку АДРЕСА_1 наступні приміщення: 1-1 коридор площею 4,0 м2, 1-2 санвузол площею 3,3 м2, 1-3 житлова кімната площею 8,6 м2, 1-4 житлова кімната площею 11,0 м2, 1-5 кухня площею 12.4 м2, 1-6 житлова кімната площею 7,6 м2, 1-7 коридор площею 1,6 м2, 1-8 коридор площею 4,5 м2, 1-I коридор площею 4,2 м2, 1-II комора площею 4,3 м2, загальною площею 61,5 м2, господарські будівлі та споруди: погріб літ. в2, сарай літ. Г, сарай літ. г.
До частини будинку, що пропонується до виділу власнику 64/100 частин ОСОБА_1 , загальною площею 61,5 м2, присвоєна нова поштова адреса: АДРЕСА_1 .
Виділити ОСОБА_2 в натурі в окремий об`єкт нерухомого майна, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 в, як власнику 36/100 частин житлового будинку, а саме: 2-1 коридор площею 5,0 м2, 2-2 кухня площею 4,7 м2, 2-3 житлова кімната площею 20,3 м2, загальною площею 30,0 м2.
Поділ горища та покрівлі житлового будинку виконується по лінії поділу першого поверху будинку.
Даний варіант поділу житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами відповідно до фактично складеного порядку користування житловим будинком та господарськими будівлями та спорудами між співвласниками, при якому у кожного улаштований окремий вхід до будинку та на земельну ділянку, в наявності окремі житлові кімнати, окрема кухня, окремі системи опалення, окремі інженерні комунікації, тому в даному варіанті, для здійснення поділу житлового будинку, перепланування та переобладнання житлового будинку не потрібно.
Припинити право спільної часткової власності між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
В іншій частини позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення до Чернігівського апеляційного суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення складено 16.02.2026.
Суддя