ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2592/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення позовної заяви

"23" січня 2026 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі судді Якусика О.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення неустойки за користування річчю за час прострочення та про скасування рішення державного реєстратора,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просить:

- стягнути солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 неустойку за користування квартирою АДРЕСА_1 за 75 місяців прострочення повернення її власникові ОСОБА_1 в розмірі подвійної орендної плати з розрахунку по 600 доларів США за

кожен місяць прострочення в період з 16.06.2019 по 16.09.2025 на загальну суму 45000 доларів США;

- скасувати рішення державного реєстратора Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), м. Київ Рисак Олени Олександрівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за індексним номером: 54761803 від

26.10.2020 о 09:23:30 про реєстрацію за ОСОБА_2 права власності на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000), запис про яку здійснено 25 вересня 2020 року о 09:14:59.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 жовтня 2025 року заяву було передано для розгляду судді Якусику О.В.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви, та викладеними у ній обґрунтуваннями щодо об`єднання позовних вимог, суд зазначає та виснує таке.

Одним із завдань цивільного судочинства є своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України (надалі також ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, які пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги. Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Позивач просить суд стягнути з відповідачів солідарно неустойку за користування квартирою АДРЕСА_1 за 75 місяців прострочення повернення її власникові ОСОБА_1 та скасувати рішення державного реєстратора про державну реєстрацію за ОСОБА_2 права власності на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000), запис про яку здійснено 25 вересня 2020 року о 09:14:59.

Суд ураховує те, що кожна вимога випливає з окремих правовідносин, які є підставою виникнення цивільних прав і обов`язків, і характеризуються самостійними цивільно-правовими наслідками. Встановлення обставин вчинення кожної з цих вимог засвідчується доказами, які не є пов`язаними між собою.

Відтак, вимоги про стягнення неустойки та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень є самостійними вимогами, які не пов`язані ні підставами виникнення, ні поданими доказами та не є основними і похідними одна від одної, оскільки від задоволення одних не залежить задоволення інших.

Як свідчить зміст позовної заяви, такі вимоги ґрунтуються на різних підставах, що потребуватиме від суду надання правової оцінки, вимагатиме дослідження доказів, пов`язаних зі встановленням обставин, на які посилається позивач, обґрунтовуючи свої позовні вимоги, що також суттєво утруднить своєчасне вирішення спору в межах однієї справи у строк, визначений процесуальним законом.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку, що при поданні позову позивачем порушено правила об`єднання позовних вимог.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Відтак, суд доходить до висновку про необхідність повернення позовної заяви.

Водночас, суд зауважує, що повернення позовної заяви з викладених мотивів не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185, 188, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення неустойки за користування річчю за час прострочення та про скасування рішення державного реєстратора повернути заявнику.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Суддя Олександр ЯКУСИК