Провадження №2/523/2401/26
У Х В А Л А

"09" лютого 2026 р. м. Одеса

Пересипський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді - Далеко К.О.,

за участю секретаря судового засіданні Дяченко Т.С.,

представник позивача ОСОБА_1 адвоката Субботіної Л.В.,

представника відповідача ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ОДЕСЬКИЙ ОСЕТРИННИЦЬКИЙ КОМПЛЕКС» - адвоката Савицької О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду №17 міста Одеси, клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Субботіної Л.В. про витребування доказів та виклик свідків, заявлені в межах цивільної справи № 523/11626/26 за позовом ОСОБА_1 до ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ОДЕСЬКИЙ ОСЕТРИННИЦЬКИЙ КОМПЛЕКС» про стягнення заборгованості із заробітної плати,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Пересипського районного суду м.Одеси перебуває цивільна справа №523/11626/26 за позовом ОСОБА_1 до ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ОДЕСЬКИЙ ОСЕТРИННИЦЬКИЙ КОМПЛЕКС» про стягнення заборгованості із заробітної плати.

18.09.2025 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Субботіна Л.В. подала до суду клопотання про витребування доказів, яким просила витребувати у ТОВ «ОДЕСЬКИЙ ОСЕТРИННИЦЬКИЙ КОМПЛЕКС»:

- книгу наказів за період з квітня по серпень 2022 року; табелі обліку робочого часу за період з квітня по серпень 2022 року; документи по фінансово господарській діяльності за період з квітня по серпень 2022 року: звіти по ЄСВ з додатками, податкові звіти, звіти в пенсійний фонд, накладні по відвантаженню ікри, касові документи, банківські документи.

Обгрунтовано клопотання тим, що у відзиві представник відповідача стверджує про відсутність табелів обліку робочого часу, які є підставою для нарахування зарплати позивачу у певний період часу, а саме з квітня по серпень 2022 р., але представник відповідача зазначає не всі документи, які є підставами для нарахування зарплати позивачу. Підставою для нарахування заробітної плати є первинні документи, які відображають обсяг виконаної роботи та умови праці, а саме: табель обліку робочого часу (для почасової оплати), документи з обліку виробітку (для відрядників), штатний розпис, а також накази про преміювання, надання відпустки тощо. Ці документи узагальнюються у відомості нарахування зарплати, яка є основним первинним документом для нарахувань, утримань та розрахунків з працівниками. З огляду на викладене, представник позивача просить витребувати заявлені документи.

Також, 18.09.2025 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Субботіна Л.В. подала до суду клопотання про виклик свідків, яким просила викликати та допитати в якості свідків: директора ТОВ «Одеський осетринницький комплекс» ОСОБА_2 та колишнього головного бухгалтера/фінансового директора ОСОБА_3 .

Обгрунтовано клопотання тим, що наведеним свідкам відомі обставини, викладені у Позові, Відповіді на відзив, які вони можуть підтвердити або спростувати, а саме: про обставини звільнення товариством з обмеженою відповідальністю «ОДЕСЬКИЙ ОСЕТРИННИЦЬКИЙ КОМПЛЕКС» ОСОБА_1 , вручення наказів про звільнення, трудової книжки та формування розрахунку по зарплаті, а також оплати грошових коштів та на погашення заборгованості.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 адвокат Субботіна Л.В. підтримала заявлені нею клопотання про витребування доказів, просила їх задовольнити, навела доводи в обґрунтування заявлених клопотань. Повідомила, що заявлені до витребування документи підтвердять виконання ОСОБА_1 своїх трудових прав та обов`язків директора в оспорюваний період. Наданий відповідачем наказ про звільнення ОСОБА_1 не підписував. Трудову книжку ОСОБА_1 вручили лише після порушення кримінальної справи. ОСОБА_1 працював директором підприємства, в оспорюваний період, тому відповідач повинен за цей період заплатити йому заробітну плату. Акт прийому-передачі документів від 24.01.2023 року, на який посилається сторона відповідача, ОСОБА_1 не підписував. Також, просила поновити строк на подачу клопотань, оскільки лише після ознайомлення із відзивом відповідача, сторона позивача змогла сформувати перелік доказів, необхідних для доведення заявлених ними вимог.

У судовому засіданні представник товариства з обмеженою відповідальністю «ОДЕСЬКИЙ ОСЕТРИННИЦЬКИЙ КОМПЛЕКС» - адвокат Савицька О.М. заперечувала проти задоволення заявлених клопотань, з наступних підстав: позивачем пропущено строк для заявлення наведених клопотань; відсутні докази самостійного витребування доказів, до звернення до суду; разом із відзивом на позов, стороною відповідача була надана частина документів, заявлених до витребування, зокрема це податкові звіти; книга наказів, та табель обліку робочого часу, на підприємстві відсутні, вони не передавались самим позивачем ОСОБА_1 при звільненні, що підтверджується Актом приймання -передачі основних документів та печатки ТОВ «Одеський осетринницький комплекс» від 24 січня 2023 року. Згідно наявних матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 сам фіксував, що не працював в конкретні дати, він сам не нараховував собі заробітну плату. Щодо фінансово-господарських документів, сторона відповідача пояснила, що у клопотанні не уточнено, які саме фінансово-господарські документи позивач просить витребувати.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.2 ст. 13 ЦПК України, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Як слідує з уже усталеної практики Європейського суду з прав людини, вимоги, що виникають з права на змагальні провадження фактично є однаковими для цивільних та кримінальних проваджень (Werner v. Austria (Вернер проти Австрії), заява №138/1996/757/956, п. 66). Досить часто у судовій практиці виникає конкуренція двох принципів (вимог процесуального законодавства), а саме, дотримання змагальності та дотримання розумних строків розгляду справи, що було, зокрема, предметом дослідження у роботі «Як зберегти баланс забезпечення справедливого публічного розгляду справи та дотримання розумного строку». Так, у своїй діяльності Суд виходить з того, що бажання зекономити час і прискорити провадження не обґрунтовує невиконання такого фундаментального принципу, як право на змагальні провадження (Niderost-Huber v. Switzerland (Нідерьост-Хубер проти Швейцарії), заява №104/1995/610/698, п. 30). Застосовуючи зазначений підхід, Верховний Суд у постанові від 3 жовтня 2018 року у справі №134/18/13-ц, виходив також з того, що у пункті 1 статті 6 Конвенції гарантується «процесуальна» справедливість, тобто змагальні провадження, у процесі яких у суді на рівних засадах заслуховуються аргументи сторін (рішення «Star Cate Epilekta Gevmata and Others v. Greece» №54111/07); справедливість проваджень завжди оцінюється їх розглядом загалом для того, щоб окрема помилка не порушувала справедливість усього провадження (рішення «Mirolubovs and Others v. Latvia», №798/05, №103).

Згідно з ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 84 ЦПК України, в разі, якщо що учасник справи не має можливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Відповідно до ч.1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Надаючи правову оцінку заявленим позивачем клопотанням про витребування доказів та виклик свідків, суд констатує наступне.

Предметом заявленого позову ОСОБА_1 є вимоги про стягнення заробітної плати, середнього заробітку за час затримки виплати при звільненні, втраченої вигоди у вигляді неотриманої підвищеної пенсії.

Згідно наказу ТОВ «ОДЕСЬКИЙ ОСЕТРИННИЦЬКИЙ КОМПЛЕКС» від 19 серпня 2006 року, на виконання протоколу зборів учасників товариства від 19 серпня 2006 року, ОСОБА_1 вступив на посаду директора товариства.

Матеріали справи містять два накази про звільнення ОСОБА_1 з посади директора, за власним бажанням:

- Наказ від 24 січня 2023 року №24/1, наданий із відзивом на позов стороною відповідача. У судовому засіданні представник ОСОБА_1 адвокат Субботіна Л.В. зазначила, що підпис на наказі не належить ОСОБА_1 ;

- Наказ від 24 січня 2023 року № 3/2-23, долучений позивачем до позову, містить дані про його підписання ОСОБА_4 , та ознайомлення із ним ОСОБА_1 ;

Стороною позивача заявлені до витребування у судовому порядку документи, які на його думку є підтвердженням здійснення ним повноважень директора ТОВ «ОДЕСЬКИЙ ОСЕТРИННИЦЬКИЙ КОМПЛЕКС» за період з квітня 2022 року по серпень 2022 року.

Згідно Акта приймання-передачі основних документів та печатки ТОВ «ОДЕСЬКИЙ ОСЕТРИННИЦЬКИЙ КОМПЛЕКС» від 24 січня 2023 року, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 склали наступний Акт приймання передачі: 1) Установчі документи ТОВ «Одеський осетринницький комплекс»; 2) Печатка ТОВ «Одеський осетринницький комплекс»; 3) Договори. Також надалі може бути передана інша документація, згідно окремих описів.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 адвокат Субботіна Л.В. повідомила, що позивач ОСОБА_1 не підписував Акт приймання-передачі основних документів та печатки ТОВ «ОДЕСЬКИЙ ОСЕТРИННИЦЬКИЙ КОМПЛЕКС» від 24 січня 2023 року.

Вислухавши представників сторін по справі, враховуючи предмет заявленого позову, наявні в матеріалах справи документи, керуючись принципами всебічності та повноти розгляду справи, суд вважає за необхідне витребувати у відповідача ТОВ «Одеський осетринницький комплекс»:

- Книгу наказів за період з квітня 2022 року по серпень 2022 року.

Суд виходить із того, що ведення книг (журналів) реєстрації наказів на підприємстві є обов`язковим для всіх форм власності, оскільки це основний спосіб обліку кадрової та іншої документації.

- Табелі обліку робочого часу за період з квітня 2022 року по серпень 2022 року;

Суд виходить із того, що Табель обліку робочого часу документ первинного обліку, який необхідний для обліку використання робочого часу працівників, а також для контролю над дотриманням установленого режиму роботи, розрахунків із працівниками по заробітній платі, отримання інформації про відпрацьований час, складання статистичної звітності. Відповідно до листа Мінпраці від 13.05.2010 р. №140/13/116-10 ведення Табеля обліку робочого часу є обов`язковим, як для великих так і малих підприємств.

- Звіти по ЄСВ з додатками, Звіти в Пенсійний фонд, накладні про відвантаження ікри за період з квітня 2022 року по серпень 2022 року.

При цьому, суд відмовляє у витребуванні касових та банківських документів, оскільки у клопотанні не уточнено, які саме касові та банківські документи просить витребувати позивач ОСОБА_1 .

При цьому, суд критично відноситься до доводів сторони відповідача в частині не передачі заявлених до витребування документів позивачем ОСОБА_1 при звільненні, із посиланням на Акт приймання-передачі основних документів та печатки ТОВ «ОДЕСЬКИЙ ОСЕТРИННИЦЬКИЙ КОМПЛЕКС» від 24 січня 2023 року.

Суд констатує, що наведений Акт містить примітку - Також надалі може бути передана інша документація, згідно окремих описів. В свою чергу, стороною відповідача не надано суду доказів відсутності окремих описів передачі документації, ведення якої на підприємстві передбачено положеннями чинного законодавства України, а також фіксації не передачі наведених документів, враховуючи їх обов`язковість ведення на підприємстві.

Відповідно до ч.1 ст. 69 ЦПК України, свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи.

Відповідно до ч.1 ст. 90 ЦПК України, показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини.

Також, враховуючи певну суперечливість наявних в матеріалах справи доказів, наданих з боку обох сторін, які стосуються предмета заявленого позову, керуючись принципами цивільного судочинства щодо всебічності та повноти розгляду справи, суд вважає обгрунтованим клопотання адвоката Субботіної Л.В. про виклик свідків, а тому приходить до висновку про виклик та допит по даній справі в якості свідків Директора ТОВ «ОДЕСЬКИЙ ОСЕТРИННИЦЬКИЙ КОМПЛЕКС» ОСОБА_2 та колишнього головного бухгалтера/фінансового директора ОСОБА_3 .

При цьому, суд вважає за необхідне поновити ОСОБА_1 строк на подання клопотання про витребування доказів, із урахуванням заявленого адвокатом Субботіною Л.В. у судовому засіданні клопотання про поновлення такого строку. Наведені адвокатом Субботіною Л.В. причини пропуску строку встановлення необхідності подачі відповідних клопотань лише після ознайомлення із позицією відповідача, наведеною у відзиві на позов, визнаються судом поважними.

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава - учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ від 16 грудня 1992 року у справі "Жоффр де ля Прадель проти Франції", заява № 12964/87, § 59).

Застосовуючи процесуальні норми, суди повинні уникати надмірного формалізму, який би зашкодив справедливості розгляду (рішення у справі "Шишков проти Росії" (Shishkov v. Russia), № 26746/05, параграф 110, від 20 лютого 2014 року).

Суд враховує, що надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

Керуючись ст.ст. 84, 91, 116, 117, 260, 261, 263 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Субботіної Л.В. про витребування доказів та виклик свідків, заявлені в межах цивільної справи № 523/11626/26 за позовом ОСОБА_1 до ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ОДЕСЬКИЙ ОСЕТРИННИЦЬКИЙ КОМПЛЕКС» про стягнення заборгованості із заробітної плати задовольнити частково.

Поновити позивачу ОСОБА_1 строк на подання клопотання про витребування доказів та виклик свідків.

Витребувати у відповідача ТОВ «ОДЕСЬКИЙ ОСЕТРИННИЦЬКИЙ КОМПЛЕКС» належним чином завірені:

- Книгу наказів за період з квітня 2022 року по серпень 2022 року.

- Табелі обліку робочого часу за період з квітня 2022 року по серпень 2022 року;

- Звіти по ЄСВ з додатками, Звіти в Пенсійний фонд, накладні про відвантаження ікри за період з квітня 2022 року по серпень 2022 року.

Викликати та допитати в якості свідків:

- Директора ТОВ «Одеський осетринницький комплекс» ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_1 .

- Колишнього головного бухгалтера/фінансового директора ОСОБА_3 , адреса: м. Одеса, вул. Дачна, 15а.

Зобов`язати ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ОДЕСЬКИЙ ОСЕТРИННИЦЬКИЙ КОМПЛЕКС» надати суду документи, що витребовуються, протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

Роз`яснити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Попередити свідків про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи за відмову від давання показань на вимогу суду, згідно ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, може бути включено в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя: К.О. Далеко