Справа № 645/1121/26
Провадження № 2/645/1691/26
УХВАЛА

про залишення позову без руху

18 лютого 2026 року м. Харків

Суддя Немишлянського районного суду міста Харкова Мартинова О.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа Перша Харківська міська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

13.02.2026 року позивач ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Міщенко Олена Віталіївна, звернулася до суду з позовною заявою до Харківської міської ради, третя особа Перша Харківська міська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно із ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При звернення до суду з зазначеним позовом представником позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 до позову долучено платіжну інструкцію №2.443692891.1 від 12.12.2025 року про сплату судового збору в розмірі 1211,20 гривень та платіжну інструкцію №1.527816875.1 від 11.02.2026 року про сплату судового бору в розмірі 120,00 гривень.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 9 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

При перевірці надходження та зарахування судового збору за платіжними документами, доданими представником позивача, встановлено, що платіжну інструкцію №2.443692891.1 від 12.12.2025 року про сплату судового збору в розмірі 1211,20 гривень вже було використано позивачем при зверненні до суду з позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Міщенко Олена Віталіївна, до Харківської міської ради, третя особа Перша Харківська міська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини №645/9031/25 (Провадження №2/645/4255/25).

При цьому, ухвалою суду про повернення позову у справі №645/9031/25 (Провадження №2/645/4255/25) питання про повернення сплаченої суми судового збору не вирішувалось, та позивач в установленому порядку не зверталася до суду із заявою про повернення судового збору, отже дана платіжна інструкція вже була використана при зверненні до суду з іншим позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Суд зазначає, що судовий збір в розмірах та порядку, передбачених Законом України «Про судовий збір», підлягає сплаті за подання кожного окремого позову, в разі відсутності пільг щодо його сплати, а тому судовий збір, сплачений за подання цивільного позову в одній справі, не може бути використаний для підтвердження сплати судового збору за подання до суду іншого позову, в тому числі тим самим позивачем до того самого суду.

В разі ж повернення поданої позовної заяви сторона не позбавлена права звернутись до суду з заявою про повернення сплаченої суми судового збору у відповідності до положень пункту 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір».

Отже, законодавством встановлено чіткий порядок повернення сплаченої суми судового збору, яка в подальшому на розсуд особи може бути використана для сплати судового збору за подання іншого (нового) позову, в той же час використання сплаченої в одній справі суми судового збору при поданні іншого позову не передбачено законодавством та є порушенням порядку сплати судового збору.

Аналогічний висновок щодо застосування норм процесуального права у подібних відносинах викладений Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 16.05.2018 у справі №810/504/17.

Таким чином, долучена до позовної заяви платіжна інструкція №2.443692891.1 від 12.12.2025 року про сплату судового збору в розмірі 1211,20 гривень не може вважатися належним доказом сплати позивачем судового збору за подання даної позовної заяви.

Відтак, для усунення недоліків позовної заяви позивачу слід доплатити судовий збір в розмірі 1211,20 грн. за подання позовної заяви по цивільній справі №645/1121/26.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку, що заява повинна бути залишена без руху із наданням строку на усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа Перша Харківська міська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання недоліків у зазначений строк, заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення розміру судових витрат протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання копії ухвали шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя О.М. Мартинова