ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1937/26 Справа № 183/2163/25 Суддя у 1-й інстанції - Оладенко О. С. Суддя у 2-й інстанції - Халаджи О. В.
УХВАЛА

про відкриття апеляційного провадження

02 лютого 2026 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого-судді Халаджи О. В.,

суддів: Агєєва О.В., Космачевської Т.В.,

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 на рішення Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 жовтня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Перещепинської міської ради, ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру за набувальною давністю та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Перещепинської міської ради про визнання права власності на квартиру за набувальною давністю,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 жовтня 2025 року у задоволенні первісного та зустрічного позову відмовлено.

Із вказаним рішенням суду не погодилась позивачка за первісним позовом та подала апеляційну скаргу, в якій просила їй зменшити суму судового збору, яка підлягає сплаті за оскарження рішення місцевого суду до 1816,80 грн, у зв`язку з тим, що за 2024 рік позивачка мала дохід загалом: 85419.79 гривень. Міністерством соціальної політики оприлюднено інформацію щодо фактичного розміру прожиткового мінімуму на одну особу, у цінах листопада 2024 року, розрахованого відповідно до статті 5 Закону України Про прожитковий мінімум (інформація Мінсоцполітики щодо фактичного розміру прожиткового мінімуму), зокрема для непрацездатних осіб: 6367.12 гривень.. Отже, для забезпечення своїх мінімальних потреб, а саме на харчування, непродовольчі товари, житлово-комунальні послуги та інші основні цілі людини, позивачка має витрачати в один календарний рік мінімум: 76405.44 гривні. Відтак, загальний розмір річного доходу позивачки за 2024 календарний рік становить: 85419.79 грн, а 5 відсотків від цього розміру дорівнює: 4270.99 гривень, що є менше за розмір судового збору: 5970.75 грн, при цьому, мінімальні витрати позивачки на основні потреби людини мають становити суму не менше за 76405.44 грн, що в сукупності дозволяють суду зменшити позивачці розмір судового збору за цю скаргу.Із вказаним рішенням суду не погодилась представник позивачки, та подала апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду, в якій просила звільнити від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 10 листопада 2025 року було витребувано цивільну справу.

14 січня 2026 року цивільна справа надійшла до апеляційного суду.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 19 січня 2026 року апеляційна скарга була залишена без руху для подання доказів тяжкого майнового стану позивачки.

20 січня 2026 року на виконання вимог ухвали, до суду було надано докази майнового стану позивачки за 2025 рік.

За даними автоматичних систем Пенсійного фонду України, за попередній 2025 календарний рік позивачці сплачена пенсія в загальному розмірі: 50159.00 гривень (довідка про доходи № 0705 7477 0725 2768 від 20.01.2026)

. За даними Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела та суми нарахованого доходу ДПС України, за попередній 2025 календарний рік позивачці виплачено дохід за надання в оренду землі (паїв) в загальному розмірі: 38961.04 гривень (відомості про доходи №F1419104 від 20.01.2026).

За даними Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування Пенсійного фонду України, за попередній 2025 календарний рік позивачка заробітну плату не отримувала (довідка форми ОК-5 від 20.01.2026).

Отже, за 2025 рік позивачка мала дохід загалом: 89120.04 гривень

Частиною 1 статті 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення по справі.

У частині 3 статті 136 ЦПК України закріплено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч.1-3 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно роз`яснень, викладених в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" від 17 жовтня 2014 року № 10 відповідно до статті 8 Закону України № 3674-VI та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до п/п 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, який набрав чинності 15 грудня 2017 року з апеляційної скарги на рішення суду судовий збір справляється в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

У п/п 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» зазначено, що за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання фізичною особою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» від 19.11.2024 року № 4059-ІХ прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 гривень.

Відтак, підтверджений доказами загальний розмір річного доходу позивачки за 2025 рік становить: 89120.04 грн, а 5 відсотків від цього розміру дорівнює: 4456.00 гривень, що є менше за розмір судового збору: 5731,91 грн, при цьому, мінімальні витрати позивачки на основні потреби становить 85101.84 грн, крім того, позивачка в цій справі у 2025 році сплатила судовий збір за позов в розмірі 1211.20 грн та за скаргу 1816.80 грн, що в сукупності дозволяють суду зменшити розмір судового збору за скаргу

З огляду на наведене, суд вважає за можливе зменшити розмір судового збору за подання апеляційної скарги та визначити його у мінімальному розмірі 1816,80 грн.

Апеляційна скарга за своєю формою і змістом відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, та подана в строк встановлений у ст. 354 ЦПК України.

.Підстави для відмови у відкритті апеляційного провадження відсутні.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 360 ЦПК України учасники справи мають право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом апеляційної інстанції в ухвалі про відкриття апеляційного провадження. Вимоги до оформлення відзиву містяться в ч. 2 ст. 360 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 359, 360, 361 ЦПК України апеляційний суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 про зменшення суму судового збору за подання апеляційної скарги задовольнити.

Зменшити ОСОБА_1 сумусудового збору за подання її апеляційної скарги на рішення Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 жовтня 2025 року до 1816.80 гривень.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 на рішення Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 жовтня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Перещепинської міської ради, ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру за набувальною давністю та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Перещепинської міської ради про визнання права власності на квартиру за набувальною давністю.

Копії ухвали про відкриття апеляційного провадження направити особам, які беруть участь у справі та надати їм строк для надання відзиву на апеляційну скаргу до.16 лютого 2026 року.

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 360 ЦПК України до відзиву додаються докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Судді: О.В. Халаджи

О.В. Агєєв

Т.В. Космачевська