Справа № 954/72/26
Номер провадження 2/954/1492/26
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18 лютого 2026 рокус-ще Нововоронцовка

Суддя Нововоронцовського районного суду Херсонської області Гончаренко О.В., перевіривши позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Новокаховської міської військової адміністрації про визнання права власності,-

В С Т А Н О В И В

Представник позивача ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Новокаховської міської військової адміністрації про визнання права власності.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Проте, вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими позивач звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених статтями 175, 176, 177 ЦПК України.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали, вважаю за необхідне залишити її без руху з огляду на таке.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви (заяви) додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач в позові зазначив, що він, як учасник бойових дій, звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», надавши відповідні документи, які підтверджують вказаний ним статус учасника бойових дій.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено ЗакономУкраїни від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».

Відповідно до пункту 13 частини першоїстатті 5 Закону № 3674-VIвід сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України -у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Слід звернути увагу, що зазначені пільги осіб з відповідним статусом розповсюджуються на позовні вимоги, які витікають з цих конкретних випадків.Для прикладу, Законом учасник бойових дій звільнений від сплати судового збору у разі звернення до суду з позовом щодо незастосування пільг, визначених вЗаконі України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Проте, якщо ця ж особа, яка має статус учасника бойових дій, звертається до суду з позовними вимогами, наприклад, про розірвання шлюбу, поділ майна подружжя, судовий збір має бути сплачений на загальних підставах, оскільки у даному випадку такий позов не пов`язаний з порушенням права саме учасника бойових дій, а виникає з сімейних відносин, або захисту права власності.

Із матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся до суду із позовом про визнання права власності на майно, і даний позов непов`язаний з порушенням його права саме як учасника бойових дій.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановленіЗаконом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Устатті 22 цього ж Законупередбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені устатті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про сплату судового збору або підстави звільнення від сплати судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VIсуд враховує предмет та підстави позову; перевіряє чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Аналогічну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі №9901/311/19, постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №545/1149/17, постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21.03.2018 у справі №490/8128/17.

Таким чином, враховуючи ту обставину, що заявлені позовні вимоги позивача не пов`язані з його соціальним захистом як учасника бойових дій і правового захисту ветеранів війни, то він не звільняється від сплати судового збору за подання до суду даної позовної заяви.

Відповідно до статті 1 зазначеного Закону, судовим збором є збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Як вбачаєься із позовної заяви, позивач просить суд визнати за ним право власності на майно, тобто позивач заявляє майнову вимогу.

Пунктом 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання до суду позовної заяви:

- майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

- немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет на 2026 рік» з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3328,00 грн.

Як вбачається з поданої позовної заяви і визначено самим позивачем, ним заявлено одну вимогу майнового характеру (визнання права власності на майно), а отже мало бути сплачено судовий збір в сумі, визначеній відповідно до документально підтвердженої вартості спірного майна з урахуванням дійсної вартості нерухомого майна (1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Проте, позивачем до позову не додано квитанції про сплату судового збору.

До того ж, пунктом 9 ч.1 ст.176 ЦПК України передбачено, що ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» належним доказом підтвердження вартості майна є звіт про оцінку майна (акт оцінки майна).

Із матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем не надано суду доказів про оціночну вартість спірного об`єкту нерухомого майна.

Разом з тим, 09 березня 2021 року набрав чинності наказ Фонду державного майна України від 12 січня 2021 року №24 «Про внесення змін до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 24 лютого 2021 року за № 239/35861.

Позивач не позбавлений можливості скористатися для визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості Єдиною базою даних звітів про оцінку (https://evaluation.spfu.gov.ua/), якою формується електронна довідка про його оціночну вартість (е-Довідка), яка є чинною впродовж 30 календарних днів.

Для визначення дійсної ціни позову позивачу слід долучити до позовної заяви документи про оціночну вартість спірної квартири на час звернення до суду та визначити ціну позову у відповідності до п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України.

Крім того, відповідно до визначеної ціни позову підлягає сплаті судовий збір, згідно правил, встановлених пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Таким чином позивачу необхідно надати докази оплати судового збору, відповідно до ціни позову за позовну вимогу майнового характеру відповідно до оцінки майна на час звернення до суду та відомості про оцінку майна.

У зв`язку з вищевикладеним, позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність до норм Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.185 ЦПК Українисуддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 та 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, суд зазначає, що у випадку невиконання вимог суду у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачу.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Новокаховської міської військової адміністрації про визнання права власності - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що якщо позивачі відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усунуть зазначені недоліки позовної заяви, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяО.В. Гончаренко