ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2026 року

м. Київ

справа № 361/5476/20

провадження № 61-3130св25

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Синельникова Є. В.,

суддів: Осіяна О. М., Сакари Н. Ю., Ступак О. В., Шиповича В. В. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивачка - ОСОБА_1 ,

відповідач - житлово-будівельний кооператив «Діамант»,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - товариство з обмеженою відповідальністю «Будстандартінжиніринг»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області, у складі судді Радзівіл А. Г., від 15 липня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду, у складі колегії суддів: Таргоній Д. О., Голуб С. А., Слюсар Т. А., від 12 лютого 2025 року,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

1. У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до житлово-будівельного кооперативу «Діамант» (далі - ЖБК «Діамант»), обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Діамант Плюс» (далі - ОК «ЖБК «Діамант Плюс») про визнання майнового права на пай.

2. Позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовані тим, що 10 березня

2017 року вона уклала з ЖБК «Діамант» договір № 70/9 про сплату пайових внесків на купівлю житлової квартири

АДРЕСА_1 . За умовами правочину вартість вказаної квартири становить 978 420 грн.

3. Позивачка зазначає, що на виконання умов договору повністю сплатила вартість квартири, що підтверджує квитанція до прибуткового касового ордеру від 10 березня 2017 року № 1 та довідка № 214/70/9 ЖБК «Діамант»

від 10 березня 2017 року.

4. Згідно з пунктом 7.4.3. договору ЖБК «Діамант» взяв на себе зобов`язання організувати та здійснити будівництво об`єкта і забезпечити його прийняття в експлуатацію з орієнтовним строком закінчення будівництва у

3-му кварталі 2017 року.

5. Водночас ЖБК «Діамант» не повідомляє позивачку про завершення будівництва та введення чи не введення житлового будинку, у якому знаходиться профінансований об`єкт (пай), в експлуатацію.

6. Станом на 01 серпня 2020 року за укладеним договором, квартиру у власність позивачка не отримала, грошові кошти їй не повернуто, а ЖБК «Діамант» договірні зобов`язання не виконує, що призвело до порушення майнових прав на об`єкт фінансування.

7. Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просила суд визнати за нею майнове право на пай у виді житлової квартири

АДРЕСА_1 , пропорційно внесеним грошовим коштам у сумі 978 000 грн.

8. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області

від 27 липня 2022 року виключено ОК «ЖБК «Діамант Плюс» із числа відповідачів у справі.

9. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області

від 24 квітня 2023 року залучено товариство з обмеженою відповідальністю «Будстандартінжиніринг» (далі - ТОВ «Будстандартінжиніринг») до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору.

Короткий зміст оскаржених судових рішень

10. Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області

від 15 липня 2024 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 12 лютого 2025 року, у задоволенні позову відмовлено.

11. Суд першої інстанції виходив із недоведеності факту того, що

ОСОБА_1 виконала свій обов`язок щодо сплати паю в порядку, передбаченому договором від 10 березня 2017 року.

12. Апеляційний суд додатково звернув увагу, що за умовами договору сплата пайового внеску відбувається шляхом зарахування коштів на банківський рахунок ЖБК «Діамант», вказаний у договорі, в безготівковому порядку з обов`язковим зазначенням призначення платежу, доказів чого позивачкою не надано.

13. Крім того, після здійснення учасником повної оплати вартості приміщення довідка про повну оплату не видається, оскільки така довідка має видаватися після здійснення остаточного розрахунку учасником за приміщення у розмірі остаточної вартості, що визначається відповідно до умов договору.

Надходження касаційної скарг до суду касаційної інстанції

14. 11 березня 2025 року ОСОБА_1 подала касаційну скаргу на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 15 липня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 лютого 2025 року у справі

№ 361/5476/20.

15. Ухвалою Верховного Суду від 16 квітня 2025 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , витребувано із суду першої інстанції матеріали справи № 361/5476/20, які у травні 2025 року надійшли до Верховного Суду.

16. Ухвалою Верховного Суду від 28 січня 2026 року справу призначено до розгляду у складі колегії із п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

17. У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 15 липня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 лютого 2025 року, ухваливши нове судове рішення про задоволення позову.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

18. Підставою касаційного оскарження судових рішень заявниця зазначає неправильне застосування судами норм матеріального права, а саме застосування норм права без урахування висновків, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, у постанові Верховного Суду від 03 березня 2021 року у справі № 522/799/16-ц (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

19. Крім того, вказує на порушення судами норм процесуального права та наявність передбачених пунктом 1 частини третьої статті 411 ЦПК України підстав для скасування оскаржених судових рішень (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

20. Стверджує, що нею, за домовленістю сторін, були внесені готівкові кошти безпосередньо до каси ЖБК у розмірі 978 420 грн. Ці кошти були прийняті відповідачем, що підтверджено первинними розрахунковими документами, а саме: квитанцією до прибуткового касового ордера від 10 березня 2017 року

№ 1 та довідкою ЖБК «Діамант» від 10 березня 2017 року № 214/70/9. Після чого упродовж 5 років у сторін договору не було жодних зауважень щодо його виконання.

21. Зауважує, що перевищення граничних сум розрахунків готівкою тягне за собою відповідальність посадових осіб юридичної особи, а не позивачки, яка не була обізнана про наявність таких обмежень. Відповідач міг відмовитися від проведення операції у готівковій формі, проте не став цього робити.

22. Звертає увагу, що у суді першої інстанції ЖБК «Діамант» відмовився від проведення експертиз наданих документів (квитанції, довідки) щодо ідентичності підписів керівника та відтиску печатки юридичної особи, дати підписання договору з додатками, дослідження каси кооперативу щодо надходження готівкових грошових коштів та порівняння сторінок і корінців касової книги.

23. Наголошує, що відповідач за згодою сторін прийняв від позивачки готівкові кошти, видав підтверджуючі розрахункові документи і жодних претензій у частині недотримання умов договору не пред`являв, жодних дій щодо розірвання договору не вчиняв, а лише зараз заперечує проти визнання за позивачкою майнового права.

Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу

24. У травні 2025 року ЖБК «Діамант» подав до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу, в якому, посилаючись на законність та обґрунтованість оскаржених судових рішень, просить касаційну скаргу залишити без задоволення.

25. Зазначає, що за умовами договору пайові внески вносяться учасниками на банківський рахунок «ЖБК «Діамант», а датою оплати вважається дата зарахування коштів на рахунок кооперативу. Довідка про повну оплату суми пайових внесків видається кооперативом після здійснення остаточного розрахунку учасником за приміщення у розмірі вартості приміщення. Довідка про оплату видається виключно після остаточних обмірів, які проводяться після повної добудови об`єкта будівництва.

26. Наголошує, що в ЖБК «Діамант» станом на 10 березня 2017 року була відсутня каса, касова книга, посада касира. Грошові кошти, про які зазначає позивачка, не були внесені на рахунок кооперативу, а в квитанції у графі «підпис головного бухгалтера» поставлено підпис невідомої особи, а не головного бухгалтера. При цьому належним доказом оплати позивачкою вартості паю могла бути лише банківська квитанція про сплату коштів на рахунок кооперативу.

Обставини справи, встановлені судами

27. 12 січня 2015 року між ЖБК «Діамант» та ТОВ «Будстандартінжиніринг» укладено договір № 12-01/15-1 участі у будівництві багатоповерхової квартирної житлової забудови по

АДРЕСА_1. 28 . Відповідно до пункту 2.1 договору № 12-01/15-1, предметом договору є спільна участь сторін у будівництві об`єкту на будівельному майданчику за адресою: Київська обл., м. Бровари, вул. Київська (кадастровий номер 000150532), з наступним оформленням права власності на об`єкт (його частини) відповідно до акту розподілу площ, керуючись умовами розділу 4 цього договору.

29. Відповідно до пункту 4.7 договору № 12-01/15-1, після підписання акту розподілу площ, сторона-1 та сторона-2 мають право вільно розпоряджатися (вільно укладати будь-які цивільно-правові, господарські договори та інші правочини з третіми особами) площами, що закріплені за ними згідно з актом розподілу площ, в тому числі, в процесі будівництва об`єкту.

30. Між ОСОБА_1 та ЖБК «Діамант» було укладено договір

від 10 березня 2017 року № 70/9 про сплату пайових внесків до ЖБК «Діамант» на купівлю житлової квартири

АДРЕСА_1. 31 . Згідно з пунктами 3.1, 3.2, 3.8 договору, вартість житлового приміщення вказаної квартири становить 978 420 грн.

32. На підтвердження сплати вартості квартири у сумі 978 000 грн позивачка надала суду квитанцію до прибуткового касового ордеру від 10 березня

2017 № 1 про сплату пайового внеску, згідно з договором від 10 березня

2017 року № 70/9, та довідку ЖБК «Діамант» від 10 березня 2017 року

(вих. № 10/3) № 214/70/9.

33. У вказаній довідці від 10 березня 2017 року (вих. № 10/3) № 214/70/9 зазначено, що ОСОБА_1 , як член кооперативу, володіє паєм, і за позивачкою закріплено квартиру АДРЕСА_1 . Пай сформований і оплачений на 100% ОСОБА_1 .

34. Згідно з пунктом 7.4.3 договору про сплату пайових внесків, ЖБК «Діамант» взяв на себе зобов`язання організувати та здійснити будівництво об`єкта і, зокрема, забезпечити його прийняття в експлуатацію з орієнтовним строком закінчення будівництва у 3-му кварталі 2017 року.

35. У пункті 3.7 вказаного договору зазначено, що для оплати пайових внесків (повної або часткової оплати) учасник вносить суму пайового внеску відповідно до графіку платежів (додатку № 1) до даного договору або суму доплати, визначену у порядку, встановленому у пункті 3.4 даного договору на розрахунковий рахунок кооперативу. Призначення платежу: сплата пайового внеску згідно з договором із обов`язковим зазначенням номеру та дати договору.

36. Відповідно до пункту 3.9 договору, датою оплати вважається дата зарахування суми грошових коштів на поточний рахунок кооперативу.

37. Пунктом 3.11 договору передбачено, що після здійснення учасником повної оплати вартості приміщення довідка про повну оплату учаснику не видається. Довідка про повну оплату суми пайових внесків видається кооперативом учаснику в порядку, визначеному пунктом 6.1 договору, після здійснення остаточного розрахунку учасником за приміщення у розмірі остаточної вартості приміщення, що визначається відповідно до пункту 3.3. цього договору та з урахуванням пунктів 3.4, 3.5 даного договору.

38. 16 липня 2018 року між ЖБК «Діамант», ОК «ЖБК «Діамант плюс» і ТОВ «Будстандартінжиніринг» було укладено договір № 1 про заміну сторони у зобов`язанні та внесення змін до договору № 12-01/15-1 участі у будівництві багатоповерхової квартирної житлової забудови по АДРЕСА_1 .

від 12 січня 2015 року, відповідно до якого права та обов`язки ЖБК «Діамант» були передані до ОК ЖБК «Діамант плюс».

39. Рішенням Господарського суду Київської області від 31 травня 2021 року, залишеним без змін постановами Північного апеляційного господарського суду від 12 серпня 2021 року та Верховного Суду від 23 листопада 2021 року, у справі № 911/604/19, позов ЖБК «Діамант» задоволено, визнано недійсним договір № 1 від 16 липня 2018 року про заміну сторони у зобов`язанні та внесення змін до договору № 12-01/15-1 участі у будівництві багатоповерхової квартирної житлової забудови по АДРЕСА_1 від 12 січня 2015 року.

Мотиви, з яких виходив Верховний Суд, та застосовані норми права

40. Згідно із частинами першою-другою статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

41. Відповідно до частин першої-другої, п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

42. Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

43. Згідно зі статтею 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є речі, гроші, цінні папери, цифрові речі, майнові права, роботи та послуги, результати інтелектуальної, творчої діяльності, інформація, а також інші матеріальні та нематеріальні блага.

44. Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. (стаття 328 ЦК України).

45. Частиною другою статті 331 ЦК України встановлено, що право власності на новостворене нерухоме майно виникає з моменту завершення будівництва. Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

46. Відповідно до статі 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

47. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 вересня 2021 року у справі № 359/5719/17 зазначено, що нормами законодавства встановлено первинний спосіб набуття права власності на річ, на яку раніше не було і не могло бути встановлено право власності інших осіб. Саме інвестор як особа, за кошти якої на підставі договору був споруджений об`єкт інвестування, є особою, якою набувається первісне право власності на новостворений об`єкт інвестування. Інвестор після виконання умов інвестування набуває майнові права (тотожні праву власності) на цей об`єкт і після завершення будівництва об`єкта нерухомості набуває права власності на об`єкт інвестування як первісний власник шляхом проведення державної реєстрації речових прав на зазначений об`єкт за собою (пункти 92, 93, 95).

48. Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц).

49. Суди попередніх інстанцій, встановивши, щоОСОБА_1 свій обов`язок щодо сплати паю в порядку, передбаченому договором, не виконала, дійшли правильного по суті висновку про відмову у задоволенні позову.

50. При цьому апеляційний суд обґрунтовано зауважив, що за умовами договору сплата пайового внеску відбувається шляхом зарахування коштів на банківський рахунок ЖБК «Діамант», вказаний у договорі, в безготівковому порядку з обов`язковим зазначенням призначення платежу. Однак доказів таких дій позивачкою не надано.

51. Колегія суддів погоджується з цими висновками, оскільки умовами договору, погодженого сторонами, чітко визначений порядок сплати пайових внесків на розрахунковий рахунок кооперативу, а також те, що датою оплати вважається дата зарахування суми коштів на поточний рахунок кооперативу (пункти договору 3.7, 3.9 договору від 10 березня 2017 року), а не шляхом внесення готівки до каси кооперативу, можливість чого у цій справі відповідач категорично заперечував.

52. Апеляційний суд також обґрунтовано відхилив, як доказ сплати позивачкою пайового внеску, довідку ЖБК «Діамант» від 10 березня 2017 року № 214/70/9, оскільки така довідка видається лише після здійснення учасником повної оплати вартості приміщення, зокрема після здійснення остаточного розрахунку учасником за приміщення у розмірі остаточної вартості

(пункт договору 3.11), а не у день укладення договору від 10 березня 2017 року № 70/9 про сплату пайових внесків до ЖБК «Діамант».

53. Статтею 629 ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

54. Свобода договору належить до загальних засад цивільного законодавства (пункт 3 частини першої статті 3 ЦК України). Тлумачення пункту 3 частини першої статті 3 та статті 627 ЦК України свідчить, що свобода договору має декілька складових, зокрема, свобода укладання договору, вибору контрагента, виду договору, визначення умов договору.

55. За встановлених обставин висновки судів попередніх інстанцій не суперечать висновкам, викладеним у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, у постанові Верховного Суду від 03 березня 2021 року у справі № 522/799/16-ц, на які заявниця посилається в касаційній скарзі.

56. Інші доводи касаційної скарги переважно спрямовані на необхідність Верховному Суду здійснити переоцінку доказів у справі, що виходить за межі розгляду справи судом касаційної інстанції, визначені статтею 400 ЦПК України.

57. Встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Якщо порушень порядку надання та отримання доказів у суді першої інстанції апеляційним судом не встановлено, а оцінка доказів зроблена як судом першої, так і судом апеляційної інстанцій, то суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів (постанова Великої Палати Верховного Суду

від 16 січня 2019 року в справі № 373/2054/16-ц).

58. Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (зокрема рішення у справі «Пономарьов проти України») повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду, перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію.

59. Європейський суд з прав людини неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення у справі Ruiz Torija v. Spain від 09 грудня 1994 року, заява № 18390/91, §§ 29-30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною, більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

60. Оскаржені судові рішення є достатньо вмотивованими та містять висновки судів щодо питань, які мають значення для вирішення справи.

61. Згідно із статтею 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

62. Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції та постанови апеляційного суду - без змін.

63. Наявність обставин, за яких відповідно до частини першої статті 411 ЦПК України судове рішення підлягає обов`язковому скасуванню, касаційним судом не встановлено.

Керуючись статтями 400, 402, 409, 410, 415, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2. Рішення Броварського міськрайонного суду Київської області

від 15 липня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду

від 12 лютого 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді: Є. В. Синельников О. М. Осіян Н. Ю. Сакара О. В. Ступак В. В. Шипович