Справа №591/6871/25
Провадження № 2/591/1438/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2026 року м. Суми

Зарічний районний суд м. Суми у складі головуючого: судді: Косар А. І.

розглянув у письмовому провадження у судовій справі № 591/6871/25 матеріали позовної заяви позовної заяви ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) до Сумської міської ради (місцезнаходження: м. Суми, майдан Незалежності, 2), треті особи: ОСОБА_2 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) про визнання права власності на частку квартири в порядку спадкування за законом

Питання що вирішується цією ухвалою

20 червня 2025 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Зарічного районного суду м. Суми з позовом до Сумської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яким просить суд визнати за позивачем право власності на 1/4 частину квартири за адресою АДРЕСА_2 в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

30 червня 2025 року ухвалою відкрито провадження у порядку загального провадження, призначено підготовче засідання.

Згідно розпорядження керівника апарату Зарічного районного суду м. Суми Шевченко А. М. № 514 від 25.12.2025 у зв`язку з призначенням ОСОБА_5 суддею Сумського апеляційного суду здійснено повторний автоматизований розподіл вищезазначеної справи, яка згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.12.2025 передана для розгляду головуючому судді Косар А. І.

Позовна заява віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Зарічного районного суду м. Суми.

Відповідно до ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

При вирішенні питання про відкриття провадження встановлено, що поданий позов не відповідає вимогам законодавства (ст.175 і ст.177 ЦПК України), у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

У пункті 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог:

Позивач просить визнати за ним в порядку спадкування право власності на частину квартири за адресою АДРЕСА_2 , яка належить на праві спільної сумісної власності за життя ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та членам його сім`ї: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Проте, не зрозуміло з яких підстав позивач таким чином визначив частку у спірному спадковому майні, а співвласників визначив у якості третіх осіб.

Частиною 4 та 5 ст. 49 ЦПК України передбачено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - це особа, яка бере участь у справі на стороні позивача або відповідача у разі, якщо рішення у справі може вплинути на її права, свободи, інтереси чи обов`язки. Інтерес третьої особи щодо задоволення позову (якщо вона бере участь на стороні позивача) або щодо відмови у задоволенні позову (якщо вона бере участь на стороні відповідача) збігається з інтересами відповідно позивача або відповідача.

Отже, необхідною умовою для залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, є обставини, які вказують на те, що рішення у справі вплине на її права, свободи, інтереси або обов`язки.

У цій справ позивач не обґрунтував, що:

- спадкодавцю належить саме частка у спірному майні, і перед судом не ставиться вимога про визначення часток у спільній сумісній власності;

- рішення у справі вплине на права, свободи, інтереси та обов`язки фізичних осіб.

Слід зазначити, що вказані в ухвалі суду недоліки поданої заяви не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

Враховуючи викладене, залишення даної позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Інститут залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання до відкриття провадження по справі. Вимоги до позову викладені у 175, 177 ЦПК України, згідно яких, крім іншого, саме у позовній заяві повинні бути зазначені ім`я позивача та відповідача, третіх осіб, зміст позовних і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Саме належним чином оформлений позов, який вважається поданим у день первинного, направляється сторонам, тому не може бути уточненим, доповненим, тощо, оскільки саме за поданим належним чином оформленим позовом суд вирішує питання про відкриття провадження по справі за вимогами викладеними у позові.

Зважаючи на те, що позовна заява не відповідає вимогам, передбаченим стст. 175, 177 ЦПК України, суд доходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху.

Керуючись стст. 185, 261, 353 Цивільного процесуального кодексу України,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) до Сумської міської ради (місцезнаходження: м. Суми, майдан Незалежності, 2) - залишити без руху.

Надати позивачеві строк на усунення недоліків в позовній заяві, який не перевищує десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя А. І. Косар