КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 лютого 2026 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Оніщук М.І.,

судді Шебуєва В.А., Кафідова О.В.,

вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою від його імені та в його інтересах адвокатом Єфімік Оленою Олександрівною, на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 28 жовтня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Святошинський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) про визнання батьківства,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 28.10.2025 у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, 19.01.2026 ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Єфімік О.О., оскаржив його в апеляційному порядку, подавши апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду через систему «Електронний суд».

19.01.2026 апеляційна скарга надійшла до Київського апеляційного суду.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду Київського апеляційного суду від 19.01.2026 визначено склад колегії суддів: суддя-доповідач Оніщук М.І., судді: Шебуєва В.А., Кафідова О.В.

20.01.2026 матеріали справи витребувано з Святошинського районного суду м. Києва.

05.02.2026 матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 09.02.2026 апеляційну скаргу залишено без руху та надано апелянту десятиденний строк, з дня отримання ухвали, для усунення виявлених недоліків. Разом з цим роз`яснено, що наслідком не усунення виявлених судом недоліків є відмова у відкритті апеляційного провадження.

Так, підставами для залишення апеляційної скарги без руху слугувало те, що до апеляційної скарги не було додано доказів, які б підтверджували повноваження представника ОСОБА_1 - адвоката Єфімік О.О. у Київському апеляційному суді, а також не було додано доказів надсилання копії апеляційної скарги та доданих матеріалів до неї документів усім учасникам в справі.

Разом з цим, ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Єфімік О.О., слід було навести до суду інші поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду, зважаючи на те, що з 08.12.2026 адвокату Єфімік О.О., яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 , було достеменно відомо про наявність оскаржуваного рішення, а також обставини, які унеможливлювали звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою упродовж встановленого строку на апеляційне оскарження, з дня отримання повного тексту оскаржуваного рішення, а відтак у належний спосіб обґрунтувати клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

10.02.2026 до Київського апеляційного суду надійшли заяви ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Єфімік О.О., про виконання ухвали суду, до яких долучено документи на підтвердження повноважень представника апелянта у суді апеляційної інстанції.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження адвокат Єфімік О.О., яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 зазначила, що у зв`язку з постійним відключенням світла адвокату було складно контактувати з клієнтом через відсутність інтернету та стабільного зв`язку.

При цьому зауважила, що у неї наприкінці року закінчилася дія електронного ключа, а у зв`язку з нестабільним інтернетом та відключенням світла, остання довгий час не могла сформувати собі новий електронний ключ, щоб мати змогу повноцінно користуватися електронним судом. Звертала увагу, що електронний суд протягом довгого часу працював некоректно, тому було неможливо завантажити документи в електронний суд та підписати електронним підписом, щоб відправити апеляційну скаргу.

Також клопотання аргументувала тим, що ні дозволу, ні клопотання про отримання процесуальних документів через електронний суд не надавала, а ЦПК та ЦК не передбачає її обов`язку слідкувати за документами в електронному суді.

Окрім наведеного просила урахувати, що адвокату 67 років, остання не розуміє процес отримання в електронному суді процесуальних рішень, оскільки тільки навчилася подавати заяви через електронний суд.

Дослідивши матеріали справи, беручи до уваги доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, колегія суддів приходить до висновку, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити, з огляду на наступне.

Згідно ч. 5 ст. 272 ЦПК України, учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом.

Як встановлено з матеріалів справи, електронний примірник оскаржуваного рішення було направлено до електронного кабінету адвоката Єфімік О.О. у системі «Електронний суд» та доставлено 08.12.2025, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 ЦПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

З огляду на наведене, перебіг строку на апеляційне оскарження рішення суду розпочався 10.12.2025 та закінчився 08.01.2026.

В той же час, не погоджуючись із рішенням суду, адвокат Єфімік О.О., яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 , лише 19.01.2026 подала апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду через систему «Електронний суд», заявивши клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Суд апеляційної інстанції, визнавши неповажними, наведені у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, причини пропуску строку, надав апелянту можливість усунути недоліки, шляхом зазначення до апеляційного суду інших поважних причини пропуску строку.

Однак, у заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження, поданій на виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 09.02.2026, апелянтом не наведено інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, а доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження зводяться до технічних причин пропуску строку, можливостей та віку адвоката, проте колегія суддів приходить висновку щодо відсутності підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження та, як наслідок, підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Згідно з частиною першою статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Виходячи із зазначених критеріїв, Європейський суд з прав людини визнає легітимними обмеженнями встановленні державами - членів Ради Європи вимоги щодо строків оскарження судових рішень (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року).

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, та кожна сторона несе ризик настання наслідків пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтями 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Суд зобов`язаний запобігати зловживанню учасниками процесу їхніми права та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (пункт 5 частини п`ятої статті 12 цього Кодексу).

Стаття 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить принцип неприпустимості зловживання правами.

Забезпечення права на апеляційний перегляд справи є однією з основних засад судочинства (пункт 8 статті 129 Конституції України).

При цьому забезпечення апеляційного оскарження рішення суду має бути здійснено судами з урахуванням принципу верховенства права і базуватися на справедливих судових процедурах, передбачених вимогами законодавства, які регулюють вирішення відповідних процесуальних питань.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства також проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

За приписами частин першої, другої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. v. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07.07.1989).

Доводи клопотання, які зводяться до відключень електроенергії, технічних несправностей системи «Електронний суд», закінчення строку дії кваліфікованого електронного підпису, колегією суддів до уваги не беруться, оскільки сторона позивача не була позбавлена можливості звернутися із апеляційною скаргою, протягом визначеного судом строку, надіславши апеляційну скаргу засобами поштового зв`язку.

Верховний Суд у постанові від 06.06.2024 у справі № 559/2655/23 дійшов висновку, що застосування аварійних відключень електроенергії, тривала відсутність електропостачання також не можуть бути обґрунтованими підставами для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки воєнний стан на території України оголошено 24 лютого 2022 року і з цього часу відбуваються масовані ракетні обстріли російською федерацією населених пунктів України, в тому числі об`єктів критичної інфраструктури, проте такі атаки не проводяться щодня, оскільки це складний логістичний процес. Разом із цим, судочинство в Україні продовжує здійснюватися у встановленому Законом порядку. Не було встановлено в Україні й повного припинення роботи банківських устав, комунальних служб та/або поштового зв`язку.

Водночас, адвокатом Єфімік О.О. не надано будь-яких доказів (наприклад, графіку відключення світла, який би підтверджував цілодобове відключення світла, або його нетривалу наявність протягом тривалого строку, який припадав на той період подання апеляційної скарги), а також доказів на підтвердження інших технічних несправностей, що підтверджувало б об`єктивну неможливість подати апеляційну скаргу у визначений законом строк.

Щодо доводів адвоката Єфімік О.О. про те, що нею не подавались дозволи або клопотання про отримання процесуальних документів через систему «Електронний суд», колегія суддів зазначає наступне.

Згідно вимог ст. 14 ЦПК України, суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Порядок функціонування підсистеми «Електронний суд» врегульований Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затверджений рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 (далі - Положення).

Підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених (п. 37 Положення).

До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (п. 37 Положення).

До Електронного кабінету користувачів надсилаються відомості, у тому числі про отримання та реєстрацію документів у справі, а також інші відомості, що призвели до зміни стану розгляду справи (п. 37 Положення).

Інформація про надходження до Електронного кабінету відомостей та документів про результати розгляду справ додатково може надсилатися користувачу у вигляді повідомлення на електронну пошту. Дані про електронну пошту зазначаються користувачем у профілі його Електронного кабінету (п. 38 Положення).

Таким чином, адвокат Єфімік О.О., маючи зареєстрований кабінет у системі «Електронний суд», мала можливість бути ознайомленою із судовими рішеннями (ухвали та рішення), які приймались судом у справі, оскільки усі судові документи в автоматичному порядку направляються особам, які мають зареєстрований кабінет у системі «Електронний суд».

Інші доводи, викладені у клопотанні про поновлення строку, не є поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження, а тому не заслуговують на увагу апеляційного суду при вирішенні клопотання про поновлення строку.

Таким чином, оскільки ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Єфімік О.О., не було наведено до апеляційного суду поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду, а доводи клопотання про поновлення строку зводяться до обставин, які не становлять об`єктивно непереборних обставин для звернення до суду, протягом визначеного ЦПК України строку, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження задоволенню не підлягає, а тому у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

З огляду на наведене, апеляційний суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою від його імені та в його інтересах адвокатом Єфімік Оленою Олександрівною, на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 28 жовтня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Святошинський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) про визнання батьківства.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 185, 357, 358 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою від його імені та в його інтересах адвокатом Єфімік Оленою Олександрівною, на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 28 жовтня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Святошинський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) про визнання батьківства.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена до Верховного Суду.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук

Судді В.А. Шебуєва

О.В. Кафідова