Справа № 215/6072/25
У Х В А Л А

Іменем України

12 лютого 2026 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області

в складі: головуючого, судді - Демиденка Ю.Ю.

за участю: заявника - ОСОБА_1

представника заявника, адвоката - Дороша С.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №1 цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю як жінки та чоловіка без реєстрації шлюбу; заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Міністерство оборони України та ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

УСТАНОВИВ:

21.07.2025 заявник ОСОБА_1 звернулась до суду з даною заявою в обґрунтування якої вказує, що вона з ОСОБА_4 перебувала у зареєстрованому шлюбі з 24.12.1994 по 14.01.2009, від якого мають сина ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які є заінтересованими особами у справі. За декілька місяців після розірвання шлюбу заявник ОСОБА_1 та ОСОБА_4 примирились та дійшли порозуміння зі спірних питань, після чого продовжили жити разом, спільно виховувати дітей, вести спільне господарство та набувати майно. Після початку повномасштабного вторгнення Російської Федерації до України та введення в країні воєнного стану, ОСОБА_4 був призваний на військову службу за мобілізацією. Сповіщенням ІНФОРМАЦІЯ_2 №ГПП/13275 від 28.10.2024 було повідомлено, що старший матрос ОСОБА_4 загинув ІНФОРМАЦІЯ_3 біля н.п. Зелений Шлях Курської області Російської Федерації захищаючи незалежність та територіальну цілісність України, про що Тернівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) зроблений відповідний актовий запис про смерть №1038 від 19.11.2024 та видане свідоцтво про смерть НОМЕР_1 від 19.11.2024. З метою реалізації своїх прав, заявник ОСОБА_1 звернулась до ІНФОРМАЦІЯ_2 де їй були роз`яснено право на отримання одноразової грошової допомоги, передбаченої діючим законодавством. Однак, перешкодою в реалізації гарантованого державою права на отримання вказаної одноразової допомоги для заявника є те, що вона не має офіційного підтвердження належності до сім`ї загиблого, хоча вони постійно проживали за однією адресою, були поєднані спільним побутом, взаємними правами та обов`язками, тобто, документально факт того, що заявник належить до сім`ї загиблого не підтверджено. Встановлення вказаного факту необхідно заявнику для реалізації її прав внаслідок загибелі військовослужбовця - члена її сім`ї. Встановити цей факт іншим шляхом, ніж судовим, у неї можливості не має.

На підставі викладеного заявник ОСОБА_1 просить суд встановити факт її проживання однією сім`єю з ОСОБА_4 , як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу починаючи з 2009 року.

Заявник ОСОБА_1 та її представник адвокат Дорош С.П. в судовому засіданні на заявлених вимогах наполягали, надали аналогічні пояснення, що викладені в заяві. Також, на підтвердження факту проживання однією сім`єю з ОСОБА_4 , як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу починаючи з 2009 року, заявником ОСОБА_1 були надані як письмові докази так і допитані в судому засіданні заявлені нею свідки ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ; ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які підтвердили зазначений факт.

Заінтересовані особи ОСОБА_3 та ОСОБА_2 в судове засідання не з`явились, надіслали заяви про розгляд справи за їхньої відсутності, проти задоволення заявлених вимог не заперечують (а.с.78, 79).

Представник заінтересованої особи Міністерства оборони України ОСОБА_9. 29.08.2025 надав письмові пояснення в яких просить розгляд справи здійснювати за його відсутності та вказує, що факт спільного відпочинку, спільна присутність на святах, пересилання грошових коштів самі по собі без доведення факту ведення спільного господарства, наявності спільного бюджету та взаємних прав і обов`язків притаманних подружжю, не можуть свідчити про те, що між сторонами склались та мали місце, протягом вказаного періоду часу, усталені відносини, які притаманні подружжю. Також, показання свідків та спільні фотографії не можуть свідчити про факт спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу. Крім того, вважає за необхідне залучити в якості заінтересованої особи ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.81-90).

Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05.11.2025 залучено ІНФОРМАЦІЯ_1 , як заінтересовану особу в даній справі (а.с.101-102).

Представник заінтересованої особи ІНФОРМАЦІЯ_1 в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду заінтересована особа була повідомлена у встановленому законом порядку.

Заслухавши думку заявника та її представника, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що згідно сповіщення ІНФОРМАЦІЯ_2 №ГПП/13275 від 28.10.2024 старший матрос ОСОБА_4 загинув ІНФОРМАЦІЯ_3 біля н. п. Зелений Шлях Курської області Російської Федерації захищаючи незалежність та територіальну цілісність України (а.с.15).

Тернівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) видане свідоцтво про смерть НОМЕР_1 від 19.11.2024 (а.с.17).

Звернувшись до ІНФОРМАЦІЯ_2 з метою отримання одноразової грошової допомоги, у зв`язку з загибеллю ОСОБА_4 під час захисту незалежності та територіальної цілісності України, заявнику ОСОБА_1 було роз`яснено, що перешкодою в реалізації гарантованого державою права на отримання вказаної одноразової допомоги для неї є те, що вона не має документального підтвердження належності до сім`ї загиблого оскільки шлюб між ними був розірваний (а.с.2).

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства (частина перша статті 19 ЦПК України).

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина перша статті 293 ЦПК України).

Суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру (частина перша статті 315 ЦПК України).

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (частина друга статті 315 ЦПК України).

Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України)

У постанові Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі №686/11198/22 зазначено, що: «до заінтересованих осіб належать особи, які беруть участь у справі та мають у ній юридичну заінтересованість. Коло заінтересованих осіб визначається взаємовідносинами із заявником у зв`язку з обставинами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їх права та обов`язки. Участь у справі цих осіб обумовлюється тим, що із установленням окремих обставин заявник може реалізувати свої права у правовідносинах, у яких беруть участь і заінтересовані особи. Для цих осіб характерним є те, що їхні суб`єктивні права та обов`язки мають юридичний зв`язок із суб`єктивними правами і обов`язками заявників.

Права заінтересованих осіб знаходяться у юридичному зв`язку із суб`єктивними правами заявників і зумовлюються встановленням юридичного факту. Інтереси заінтересованих осіб можуть суперечити інтересам заявника. Отже, притягнення (вступ) цих заінтересованих осіб має важливе практичне значення, оскільки вони мають можливість у процесі розгляду справи про встановлення юридичного факту заявити про порушення чи оспорювання їхніх суб`єктивних прав (постанова Верховного Суду у справі №638/4/19 від 07 квітня 2020 року).

Заінтересовані особи беруть участь у справах окремого провадження з метою захисту своїх інтересів або інтересів держави.

Для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справ про встановлення фактів, які мають юридичне значення, у кожній справі після її порушення суд, залежно від мети встановлення юридичного факту, зобов`язаний з`ясувати, які фізичні особи чи органи державної влади можуть бути заінтересовані у вирішенні даної справи.

Залучення до участі у справі окремого провадження всіх заінтересованих осіб має важливе значення, оскільки допомагає суду уникнути ухвалення незаконного рішення та виключити можливість появи в майбутньому конкуруючого рішення з іншою заінтересованою особою, а також має на меті повно і всебічно дослідити всі обставини справи.

Вирішуючи питання про те, яка саме заінтересована особа повинна бути притягнута до участі у справі окремого провадження, крім вищезазначеного, слід також враховувати і взаємовідносини із заявником у зв`язку з обставинами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їх інтереси та (або) обов`язки».

Відповідно до статті 41 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», виплата одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобов`язаних, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, та резервістів під час виконання ними обов`язків служби у військовому резерві здійснюється в порядку і на умовах, встановлених Законом України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 16 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», одноразова грошова допомога призначається і виплачується у разі загибелі (смерті) військовослужбовця під час виконання ним обов`язків військової служби або внаслідок захворювання, пов`язаного з виконанням ним обов`язків військової служби, або смерті особи, звільненої з військової служби, протягом року після звільнення її з військової служби, якщо смерть настала внаслідок поранення, контузії, каліцтва, захворювання, пов`язаних з виконанням обов`язків військової служби.

Статтею 16-1 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» передбачено, що у випадках, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2 статті 16 цього Закону, право на призначення та отримання одноразової грошової допомоги мають особи, зазначені у пункті 4 цієї статті. До членів сімей загиблих (померлих) осіб, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2 статті 16 цього Закону, належать, зокрема, жінка (чоловік), з якою (з яким) загибла (померла) особа проживали однією сім`єю, але не перебували у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, за умови що цей факт встановлено рішенням суду, яке набрало законної сили.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (частина четверта статті 315 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 28 вересня 2022 року в справі №139/122/14-ц вказано, що: «під спором про право розуміють перешкоди у здійсненні цивільного права, які згідно із законом можуть бути усунені за допомогою суду. Спір про право пов`язаний виключно з порушенням, оспоренням або невизнанням, а також недоведенням суб`єктивного права, при якому існують конкретні особи, які перешкоджають в реалізації права. При відсутності цих елементів відсутній спір про право».

У постанові Верховного Суду від 04 січня 2023 року в справі №198/99/15-ц вказано, що: «згідно з частиною шостою статті 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах. […]

Спір про право - це формально визнана суперечність між суб`єктами цивільного права, що виникла за фактом порушення або оспорювання суб`єктивних прав однією стороною цивільних правовідносин іншою і яка потребує врегулювання самими сторонами або вирішення судом.

Отже, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають в реалізації такого права».

Дана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 13 червня 2024 року у справі №357/10078/22.

Суб`єкти права на отримання одноразової грошової допомоги відповідно до Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», визначені у пункті 4 статті 16-1 цього Закону: члени сім`ї загиблих (померлих) осіб, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2 статті 16 цього Закону: діти, у тому числі усиновлені, зачаті за життя загиблої (померлої) особи та народжені після її смерті, а також діти, стосовно яких загиблу (померлу) особу за її життя було позбавлено батьківських прав; вдова (вдівець); батьки (усиновлювачі) загиблої (померлої) особи, якщо вони не були позбавлені стосовно неї батьківських прав або їхні батьківські права були поновлені на час її загибелі (смерті); внуки загиблої (померлої) особи, якщо на момент її загибелі (смерті) їх батьки загинули (померли); жінка (чоловік), з якою (з яким) загибла (померла) особа проживали однією сім`єю, але не перебували у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, за умови що цей факт встановлено рішенням суду, яке набрало законної сили; утриманці загиблої (померлої) особи, визначені відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».

Міністерство оборони України, відповідно до ч.6 ст.16-3 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», є суб`єктом, що призначає і виплачує одноразову грошову допомогу суб`єктам права на таку допомогу, а обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки є органом уповноваженим подавати висновок щодо можливості призначення одноразової грошової допомоги, проводити перевірку отриманих з Департаменту соціального забезпечення результатів попередньо опрацьованих документів для призначення одноразової грошової допомоги та веде облік осіб загиблих (померлих) військовослужбовців, а також осіб, які звернулись (можуть звернутись) за отриманням одноразової грошової допомоги.

З огляду на викладене, між заявником ОСОБА_1 , Міністерством оборони України та ІНФОРМАЦІЯ_1 не може бути спору про право на отримання одноразової грошової допомоги, оскільки вказані Міністерство та центр комплектування та соціальної підтримки не є суб`єктами отримання такої соціальної допомоги.

При цьому, слід зазначити, що спір про право може виникнути виключно між суб`єктами цивільного права, тобто особами, визначеними у пункті 4 статті 16-1 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».

Заявником ОСОБА_1 були визначені заінтересовані особи на права яких може вплинути прийняте судом рішення - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які є його дітьми.

11.08.2025 від заінтересованих осіб ОСОБА_2 та ОСОБА_3 надійшли письмові заяви в яких вони не заперечують проти задоволення заявлених вимог (а.с.78, 79), що також вказує на відсутність спору між сторонами, проте суд критично ставиться до вказаних заяв, оскільки в них зазначено, що ОСОБА_3 з 2022 року, а ОСОБА_2 з 2021 року по теперішній час проживають в Республіці Польща, а відтак не можуть бути присутніми у судовому засіданні. Але, як видно з поштового конверту, відправником зазначений ОСОБА_2 , а адреса з якої відправлений лист - АДРЕСА_1 (а.с.80), що суперечить змісту вищевказаних заяв.

Також, в матеріалах справи відсутні копії документів (зокрема копії паспортів) на підставі яких можливо встановити та підтвердити особу заявників.

Таким чином, у суду відсутні достовірні відомості, які б вказували на відсутність спору між заінтересованими особами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та заявником ОСОБА_1 , щодо наявності в останньої права на отримання одноразової грошової допомоги.

Крім того, заявником ОСОБА_1 не зазначено про наявність батьків у загиблого ОСОБА_4 , які також є особами яким здійснюється одноразова грошова допомога та які мають бути залучені до участі у справі в якості заінтересованих осіб.

Також, в тексті заяви, заявник ОСОБА_1 вказує, що нею прийнято рішення про подання саме позовної заяви на загальних підставах, через наявність у загиблого ОСОБА_4 дітей на права яких може вплинути ухвалене судом рішення (а.с.2-3).

Таким чином, суд доходить висновку, що вищевикладені обставини свідчать про наявність спору про право у даній справі, а тому, відповідно до ч.4 ст.315 ЦПК України, заяву ОСОБА_1 слід залишити без розгляду.

Керуючись ч.4 ст.315 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю як жінки та чоловіка без реєстрації шлюбу - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику ОСОБА_1 право на звернення до суду із позовом у порядку позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала суду складена та проголошена 12 лютого 2026 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ: