Справа № 362/6299/25
Провадження № 2/362/1719/26
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

16 лютого 2026 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Васильківський відділ державної виконавчої служби у Обухівському про зняття арештів,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Натомість, в порушення пунктів 2, 3, 4, 5 і 9 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить:

-реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача;

-дійсну адресу відповідача, оскільки в Київській області не існує Васильківського району;

-також, ЦПК України не містить вимог про необхідність (обов`язковість) зазначення старих назв вулиць;

-відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача;

-ціну позову;

-зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

-зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Насамперед, не відповідає дійсності твердження позивача про те, що йому не відомий РНОКПП відповідача, оскільки позивач обізнаний про реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача із відповідної карти податкового органу яку долучено до позовної заяви (додаток № 3).

Також, позивач вказує про відсутність відомостей про наявність чи відсутність електронного кабінету у відповідача.

Однак, цивільний процесуальний закон не вимагає зазначення того: наявні чи відсутні у позивача відомості про наявність чи відсутність електронного кабінету у відповідачів.

Натомість, норма пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України, чітко і безумовно вказує на те, що позовна заява не містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Увага: наявність або відсутність електронного кабінету, а не наявність або відсутність відомостей про наявність електронного кабінету!!!

Тобто, позивачу, через адвоката Марію Левченко, яка збирала докази у даній справі, за допомогою РНОКПП відповідача слід перевірити наявний або відсутній електронний кабінет у відповідача та зазначити про це у позовній заяві.

При цьому, позивачу необхідно вказати ціну позову.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України, у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується.

Крім того, вимоги пунктів другого і п`ятого прохальної частини позову не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не можуть бути до нього звернені, оскільки взагалі не є предметом спору між сторонами.

Вказані прохання не є способами захисту цивільних прав які використовуються при формулюванні позовних вимог з метою захисту і/або відновлення прав та інтересів які порушені.

Зокрема, не є предметом спору і не потребує заявлення як позовна вимога викладене у пункті другому прохальної частини заяви клопотання про надсилання судового рішення до органу реєстрації, оскільки вказані дії здійснюються судом в порядку виконання судового рішення та не потребують додаткового роз`яснення чи спонукання з боку позивача!!!

Вирішення питання про розподіл судових витрат, про що позивач просить у пункті п`ятому прохальної частини заяви, здійснюється судом в силу положень ЦПК України, тобто належить виключно до повноважень суду та не потребує додаткового їх заявлення як позовних.

Одночасно, з урахуванням правових висновків Верховного Суду, позивачу слід вирішити питання стосовно доцільності та необхідності заявлення вимог пункту четвертого прохальної частини позову.

Тобто, позивачу слід вирішити питання щодо обґрунтованості, доцільності, необхідності заявлення таких позовних вимог та їх формулювання у прохальній частині заяви.

Отже, позовними вимогами по суті є лише і тільки вимоги про розірвання шлюбу та стягнення грошових коштів (суть спору!).

До того ж, викладаючи обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у заяві вказано перелік фактичних обставин, проте, в порушення в порушення наведених вимог цивільного процесуального закону, у позові не зазначено доказів, що підтверджують кожну з таких обставин (наприклад того, що сторони не мають спільних неповнолітніх дітей, подружнє життя сторін припинилося з липня 2024 року).

Тобто, згідно із вимогами пункту п`ятого частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а тому позивачу необхідно у новій редакції позовної заяви зазначити докази, що підтверджують зазначені ним у заяві усі обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог (у тому числі того, що сторони не мають спільних неповнолітніх дітей, подружнє життя сторін припинилося з липня 2024 року).

При цьому, на виконання вимог частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивачу необхідно додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (у тому числі того, що сторони не мають спільних неповнолітніх дітей, подружнє життя сторін припинилося з липня 2024 року).

Як прилад: у позові зазначається певний факт, через кому доказ, що його підтверджує і такий доказ додається до позову (саме у цьому полягають наведені вимоги ЦПК України).

Наприклад:

- «сторони не мають спільних неповнолітніх дітей, що підтверджується …. »;

- «подружнє життя сторін припинилося з липня 2024 року, що підтверджується …. ».

Також, за змістом позову, на виконання пункту 9 частини третьої статті 175 ЦПК України, зазначено, що «…. позивач окрім витрат на сплату судового збору не заявляє про стягнення інших витрат …..».

Натомість, у пункті п`ятому прохальної частини заяви позивач просить стягнути з відповідача половину вартості проведеної експертизи.

Тобто, позивач зобов`язаний вказати у позові розрахунок судових витрат, які він вже поніс та очікує понести.

Вказане в пункті 9 частини третьої статті 175 ЦПК України поняття: «розрахунок» очевидно передбачає зазначення відомостей виражених цифрами із використанням конкретних сум та здійснення відповідних розрахунків!

Отже, для того щоб виконати вимоги пункту 9 частини третьої статті 175 ЦПК України, позивачу слід зазначити у позові попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат які позивач поніс та які він очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Тобто, має бути фактично два розрахунки судових витрат (наприклад: 0 + 0 = 0 гривень 00 копійок): які поніс та які очікує понести позивач!

Серед іншого, при подачі позову слід обов`язково дотримуватись вимог статті 177 ЦПК України.

Зокрема, в порушення вимог частини четвертої статті 177 ЦПК України, до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Позивачу необхідно врахувати вимоги частини третьої статті 6 Закону України «Про судових збір», відповідно до якої за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру; у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, враховуючи, що у позові заявлено фактично дві позовні вимоги:

-одну немайнового характеру, про розірвання шлюбу;

і

- одну майнового характеру, про стягнення грошових коштів,

позивачу слід сплатити судовий збір за ставками, встановленими для позовних заяв майнового і немайнового характеру, за кожну із двох позовних вимог.

При цьому, суд враховує, що позивач вже сплатив за позовними вимогами майнового характеру.

Тобто, позивачу слід доплатити судовий збір в сумі 1 211 гривень 20 копійок за вимогами немайнового характеру та надати суду відповідний платіжний документ.

Насамкінець, суд звертає увагу позивача на необхідності чіткого і конкретного формулювання додатків до позову, оскільки зазначення додатку: «докази сплати судового збору», унеможливлює визначення документів які позивач додає до позову, а які не додає!!!

Належним зазначенням додатку є зазначення назви документу та його реквізитів (номеру, дати та інше).

Дане питання є надзвичайно важливим та до нього не слід відноситись формально, оскільки саме від того як сформульовано додатки до позову, залежить висновок про те, звідки в матеріалах справи опинився той чи інший документ.

Тобто, у випадку зазначення додатків: «докази сплати судового збору», неможливо зрозуміти який саме документ позивач додав до позову???!!!

Наприклад, слід вказувати назву такого додатку як: «квитанція № 335544 від 01.01.2029 року» на 1-му аркуші.

Отже, позивачу необхідно ретельно перевірити перелік документів та чітко і зрозуміло сформувати додатки до позову.

У зв`язку із цим, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб: шляхом подання нової редакції позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 175, 177, 185, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу, надіслання винесеного судового рішення, стягнення грошової компенсації, вважання припиненим права власності та стягнення судових витрат.

Повідомити про вказане позивача та надати йому строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя