Справа №:753/6177/25
Провадження №: 2/755/315/26
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

"12" лютого 2026 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Катющенко В.П., розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення до житлового приміщення, -

В С Т А Н О В И В :

До Дніпровського районного суду міста Києва за підсудністю з Дарницького районного суду міста Києва, на підставі ухвали від 03.04.2025 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення до житлового приміщення, яка передана у провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

У відповідності до вимог ч.6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України, судом витребувана інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Ухвалою судді Дніпровського районного суду міста Києва від 02.12.2025 позовна заява ОСОБА_1 була залишена без руху та позивачці надано строк для усунення недоліків не більше ніж п`ять днів з дня отримання ухвали.

Убачається, що копію вказаної ухвали суду від 02.12.2025 позивачка не отримала, а конверт з поштовим відправленням повернувся до суду з відміткою поштового відділення «закінчення встановленого терміну зберігання».

Станом на 09.02.2026 недоліки, що викладені в ухвалі суду від 02.12.2025, позивачкою не усунуті.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, в їх системному зв`язку, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Вказане узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, що викладена в рішенні по справі «Пономарьов проти України» (заява №3236/03), в частині того, що «…сторони в розумінні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007, та «Трух проти України», заява № 50966/99 від 14.10.2003).

Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).

Відповідно до частин 3, 5 статті 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на вищевикладене, суддя доходить висновку про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення до житлового приміщення.

Частиною 7 статті 185 ЦПК України, встановлено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 128, 130, 131, 185, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення до житлового приміщення - вважати такою, що не подана, та повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України. Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України та в строки встановлені статтею 354 ЦПК України.

Суддя: