Справа № 751/570/26
Провадження № 2-з/750/5/26
У Х В А Л А

11 лютого 2026 року м. Чернігів

Деснянський районний суд м. Чернігова в складі судді Косенка О.Д., розглянув заяву заступника керівника Чернігівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Чернігівської міської ради про забезпечення позову,-

в с т а н о в и в:

у січні 2026 року заступник керівника Чернігівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Чернігівської міської ради звернувся до Новозаводського районного суду м. Чернігова з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом знесення об`єкту самочинного будівництва та визнання недійсним іпотечного договору.

Одночасно з пред`явленням позову, заступник керівника Чернігівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Чернігівської міської ради звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, у якій просить заборонити суб`єктам державної реєстрації прав, державним реєстраторам, у тому числі нотаріусам, вчиняти будь-які реєстраційні дії стосовно нерухомого майна загальною площею 52,2 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 52,2 кв.м. (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 100), накласти арешт на об`єкт нерухомого майна, загальною площею 52,2 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 52,2 кв.м. (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 100).

На обґрунтування заяви про забезпечення позову заявник посилається, зокрема, на наступні обставини. 29.08.2024 державним реєстратором Олишівської селищної ради Чернігівської області Комовою Ю.М. прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень з відкриттям розділу, індексний номер: 74806635 від 29.08.2024 щодо реєстрації права власності на кафетерій з мініпекарнею, закінчений будівництвом об`єкт, за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 52,2 кв.м. за ОСОБА_3 (номер запису права власності 56462567). Реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 100).

У подальшому, на підставі акту приймання-передачі нежитлового приміщення від 08.10.2024, ОСОБА_3 передала ТОВ «Форнаріна-Н» об`єкт нерухомого майна нежитлове приміщення кафетерію з мініпекарнею, загальною площею 52,2 кв.м., яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Державним реєстратором Чернігівської районної державної адміністрації Углик Н.М. прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень з відкриттям розділу, індексний номер: 75595214 від 17.10.2024 щодо реєстрації права власності на кафетерій з мініпекарнею, закінчений будівництвом об`єкт за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 52,2 кв.м, за ТОВ «ФОРНАРІНА-Н». Опрацюванням відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно установлено, що на даний час власником кафетерію з мініпекарнею, за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 52,2 кв.м, є ОСОБА_1 .

На підставі договору купівлі-продажу серія 859 від 01.09.2025 укладеного між ТОВ «ФОРНАРІНА-Н» та ОСОБА_1 право власності на кафетерій з мініпекарнею за адресою: АДРЕСА_1 відчужено на користь останньої. Приватним нотаріусом Чернігівського міського нотаріального округу Коваленко В.В. прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 80631687 від 01.09.2025 про реєстрації права власності на вказаний об`єкт.

У подальшому, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 24.09.2025 укладено іпотечний договір. Предметом іпотеки є кафетерій з мініпекарнею, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та належить іпотекодавцю на праві приватної власності.

Зі змісту технічного паспорту від 19.08.2024, виготовленого ФОП ОСОБА_4 та поданого реєстратору встановлено, що площа забудови складає 57,2 кв.м., загальна площа приміщень 52,2 кв. м, 1 поверх, тип фундаменту - під окремими опорами (залізобетонні стакани), тип стін - зовнішні (метал), перекриття (покриття) тип горищні (бетон), підлога тип першого поверху (плитка), тип покрівлі металева. Дату початку будівництва та дату завершення будівництва взагалі не зазначено. Кафетерій з мініпекарнею має опалення, водопостачання, каналізацію та водовідведення, електропостачання та освітлення. Технічний паспорт на підставі якого зареєстровано право власності не підтверджує право власності на зареєстрований об`єкт нерухомості та не дає можливості встановити підстави набуття права власності ОСОБА_3 на вищевказаний об`єкт нерухомості.

Відповідно до інформації виконавчого комітету Чернігівської міської ради від 01.10.2025 № 1693/2-05.01/вих, рішення про присвоєння чи зміну адреси об`єкту нерухомого майна (об`єкту будівництва) по АДРЕСА_1 виконавчим комітетом міської ради не приймалось.

Згідно інформації Чернігівської міської ради від 05.09.2025 № 1517/2- 05/вих земельна ділянка, за адресою: АДРЕСА_1 , у власність або користування не передавалась, містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки для будівництва/реконструкції об`єкта, розташованого за вказаною адресою, виконавчим комітетом міської ради не затверджувались та не надавались. За даними Реєстру будівельної діяльності інформація щодо реєстрації дозвільного документа або документа про прийняття в експлуатацію, за наведеною адресою, відсутня.

Відповідно до інформації виконавчого комітету Чернігівської міської ради від 01.10.2025 № 1693/2-05.01/вих, на час надання цієї відповіді, до міської ради не надходили звернення від замовника, який має намір встановити ТС по просп. Миру, 44-Л. Отже з вищевикладеного встановлено, що ОСОБА_5 шляхом будівництва кафетерію з мініпекарнею без відповідних дозвільних документів, а саме: без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, без належно затвердженого проекту, за відсутності документа щодо введення об`єкта в експлуатацію, без відповідного документа на право власності чи користування земельною ділянкою, за адресою: АДРЕСА_1 , самовільно зайняла земельну ділянку комунальної форми власності, що є порушенням прав територіальної громади м. Чернігів.

Враховуючи самовільне будівництво на самовільно зайнятій земельній ділянці, що в подальшому легалізовано шляхом незаконної реєстрації права власності, яке неодноразово відчужувалось та передавалось у заставу, в якості забезпечення позову, обґрунтованим є застосування заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на вищевказаний об`єкт нерухомого майна.

Невжиття заходів забезпечення позову може призвести до утруднення виконання рішення суду.

Ухвалою Новозаводського районного суду м. Чернігова від 19 січня 2026 року справу з заявою про забезпечення позову передано до Деснянського районного суду м. Чернігова за підсудністю.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 лютого 2026 року справу та заяву про забезпечення позову розподілено судді Косенко О.Д.

Згідно з частиною 1 статті 153 ЦПК України суд розглядає заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

За результатами розгляду заяви суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини 1, 2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Суд зазначає, що особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених Цивільним процесуальним кодексом України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співрозмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Наявність або відсутність підстав для забезпечення позову суд вирішує в кожній конкретній справі з урахуванням установлених фактичних обставин такої справи та загальних передумов для вчинення відповідної процесуальної дії (див. пункти 40 - 43, 47, 48 постанови Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2024 року в справі № 754/5683/22 (провадження № 14-28цс23)).

Дослідивши матеріали заяви, суд доходить висновку, що Заявник має обґрунтовані підстави для звернення до суду із заявою про забезпечення позову, а невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду за результатами розгляду справи по суті спору.

Стосовно обраних Заявником способів забезпечення позову, суд зазначає наступне.

У постанові Верховного Суду від 17 червня 2022 року у cправі № 908/2382/21 вказано, що за своєю суттю арешт майна - це тимчасовий захід, який має наслідком накладання заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження. При вжитті такого заходу власник майна не обмежується у правах володіння та користування своїм майном, та не позбавляється їх. Отже накладення арешту на майно не завдасть шкоди та збитків відповідачу, не позбавить його конституційних прав на володіння та користування вказаним нерухомим майном, здійснення господарської діяльності, отримання доходів, сплату податків тощо, а лише тимчасово обмежить право відповідача реалізувати вказане майно третім особам.

Отже суд вважає, що такий захід забезпечення позову як накладення арешту на об`єкт нерухомого майна не носить характеру свавільного та непропорційного втручання у право власності та не становить надмірний тягар для відповідачів, а тому в цій частині заява підлягає задоволенню.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 24 липня 2024 року в справі № 567/459/23 (провадження № 61-10214св23) виснував, що арешт, як заборона на право розпоряджатися майном, включає і обмеження на розпорядження таким майном. Тому при накладенні арешту на майно вжиття додаткових заходів забезпечення, направлених на обмеження розпорядження таким майном, не є необхідним.

За таких обставин, враховуючи предмет спору, суд не вбачає необхідності додатково забороняти суб`єктам державної реєстрації прав, державним реєстраторам, у тому числі нотаріусам, вчиняти будь-які реєстраційні дії стосовно нерухомого майна, а тому в цій частині заяви необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 149-150, 153 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Заяву заступника керівника Чернігівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Чернігівської міської ради про забезпечення позову - задовольнити частково.

Накласти арешт на об`єкт нерухомого майна, загальною площею 52,2 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 52,2 кв.м. (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 100).

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та підлягає негайному виконанню.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Стягувач: заступник керівника Чернігівської окружної прокуратури (вул. Шевченка, 1, м. Чернігів, ) в інтересах держави в особі Чернігівська міська рада, 14000, місто Чернігів, вул. Магістратська, 7, .

Боржники: ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

ОСОБА_2 , АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Суддя О.Д.Косенко