Справа № 159/4194/21
Провадження № 2/159/4/26
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення без розгляду заяви

про доповнення підстав заявленого позову

06 лютого 2026 року м. Ковель

Ковельський міськрайонний суд Волинської області

під головуванням судді Бойчука П.Ю.,

з участю секретаря

судового засідання Гусар Т.М.,

представника позивача

за первісним позовом

(відповідача за зустрічним позовом) ОСОБА_1 (в режимі відеоконференції),

відповідача за первісним позовом

(позивача за зустрічним позовом) ОСОБА_2 ,

представника відповідача

за первісним позовом

(позивача за зустрічним позовом) ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції),

третьої особи на стороні відповідача

за зустрічним позовом ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ковель цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , ОСОБА_6 про визнання права власності на спадкове майно та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_5 , з участю третьої особи на стороні позивача ОСОБА_6 , третьої особи на стороні відповідача приватного нотаріуса Ковельського районного нотаріального округу Волинської області Кушнерук Альони Юріївни, про визнання заповіту недійсним, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Ковельського міськрайонного суду Волинської області перебуває справа за вказаними позовами.

11.11.2025 представник позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) адвокат Бурда Д.М. звернувся до суду із заявою про доповнення підстав заявленого позову.

Вказана заява обґрунтована тим, що 08.09.2021 Ковельським міськрайонним судом Волинської області було відкрито провадження вказаній справі.

31.03.2022 судом прийнято до спільного розгляду з первісним позовом зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_5 про визнання недійсним заповіту.

Ухвалою суду від 20.05.2022 судом підготовче провадження у справі було закрито.

В зв`язку з початком повномасштабної військової агресії, позивачка ОСОБА_7 , починаючи з 23.02.2022, виїхала з м. Києва та була вимушено переміщеною особою до смт. Славське Львівської області, в зв`язку з чим всі її речі та документи залишилися у м. Києві. В подальшому позивачка повернулася на постійне місце проживання в м. Київ.

04.01.25 у позивачки народилася дочка, а тому остання перебуває в декретній відпустці.

Вказані обставини свідчать про те, що у позивачки не було змоги долучити частини доказів до матеріалів справи разом з відзивом на стадії підготовчого засідання, що, на думку представника позивача, свідчить про поважність пропуску строків для подачі вказаних доказів.

10.10.2022 Ковельським міськрайонним судом було призначено посмертну судово-психіатричну експертизу.

25.02.2025 до Ковельського міськрайонного суду Волинської області надійшли матеріали судово-психіатричної експертизи по даній справі, згідно яких ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в момент укладення заповіту 25.03.2019 року страждала тяжким психічним розладом - судинною деменцією. Не могла усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

Ухвалою суду від 06.03.2025 провадження у справі поновлено.

Лише після ознайомлення з висновком вказаної експертизи, яке відбулося вже після закриття підготовчого засідання, у сторони позивача виникла необхідність долучення до справи нових доказів, та, в зв`язку з цим, доповнення підстав заявленого позову, що обумовлено наступним.

Позивачка в позовній заяві просила суд визнати за нею право власності на на 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач ОСОБА_5 є рідною внучкою померлої ОСОБА_8 . Рідна мати ОСОБА_5 - ОСОБА_9 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Таким чином, ОСОБА_5 є одночасно спадкоємцем за заповітом, посвідченим 25 березня 2019 року приватним нотаріусом Ковельського міського нотаріального округу Волинської області Кушнерук А.Ю., та спадкоємцем першої черги за законом за правом представлення після смерті своєї матері ОСОБА_9 , а отже має рівну частину в праві на спадщину разом з своєю тіткою - ОСОБА_2 .

Таким чином, незалежно від заповіту, за позивачкою слід буде визнати прав власності на частку спірної квартири в порядку спадкування за законом після смерті своєї баби - ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , за правом представлення після смерті своєї матері ОСОБА_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , на підставі ч. 4 ст. 1257, ч. 1 ст. 1266 ЦК України.

Покликаючись на відповідну практику Верховного Суду та Європейського суду з прав людини, представник позивача вважає, що в даному випадку слід прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого судового засідання для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть буті реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Представник позивача за первісним позовом також вважає, що вказані підстави первісного позову слід доповнити новою додатковою фактичної підставою, а саме: фактом спадкування за законом спірного майна ОСОБА_5 , як спадкоємцем першої черги за правом представлення після смерті своєї матері - ОСОБА_9 , та додатковою правовою підставою позову - положеннями ст.ст. 1223, 1261, 1266 ЦК України.

На думку представника позивача, в даному випадку предметом спору є захист права позивачки на наявне майно, що уже увійшло до складу спадщини, яке спадкоємець має законне сподівання отримати у спадок чи по заповіту, чи в силу закону, адже обидві вказані підстави прямо зазначені в ст. 1223 ЦК України. Тому позовні вимоги є підставними та підлягають до задоволення незалежно від виду спадкування (за законом чи за заповітом), чи від конкретної правової норми ЦК України, яку позивачка вказала в тексті позовної заяви

Враховуючи викладене, представник позивача за первісним позовом просив суд: прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття; поновити строк та прийняти до розгляду заяву про доповнення підстав заявленого позову; здійснювати судовий розгляд справи з урахуванням вказаних доповнень підстав заявленого позову.

Представник відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) адвокат Панасюк І.І. в судовому засіданні заперечував проти задоволення даної заяви, оскільки аналогічна заява за своїм змістом вже розглядалась судом і в задоволенні такої заяви було відмовлено. Вважає, що доповнення позовних вимог новими обставинами можливе при збереженні первісних обставин, а в даному випадку доповнення до позовних вимог є зміною підстав позову. Просив відмовити в задоволені даної заяви.

Відповідач за зустрічним позовом (позивач за первісним) ОСОБА_2 підтримала позицію свого представника адвоката Панасюка І.І.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача за зустрічним позовом, - приватний нотаріус Кушнерук А.Ю. при вирішенні даної заяви покладалась на розсуд суду.

Суд, заслухавши учасників справи з порушених в заяві питань, прийшов до наступних висновків.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.ч. 1, 2, 4 ст. 12 ЦПК України).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).

Згідно вимог ч.ч. 1, 2, 3 ст. 49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, з поміж іншого, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного . До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Ухвалою суду від 20.05.2022 року підготовче провадження у даній справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.

11.04.2025 представник позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) адвокат Бурда Д.М. звернувся до суду із заявою про уточнення (зменшення) позовних вимог.

З покликанням на вимоги ч. 1 ст. 1266 ЦК України, ст. 49 ЦПК України, представник позивача просиввизнати за ОСОБА_5 право власності на 1/4 частки квартири за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою суду від 21.10.2025 вказану заяву представника позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) адвоката Бурди Д.П. про уточнення (зменшення) позовних вимог залишено без розгляду.

Вказана ухвала в апеляційному порядку не оскаржувалась та набрала законної сили.

Як вже зазначалось в наведеній ухвалі, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить ухвалити судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Предмет позову кореспондується зі способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного способу захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Зміна предмета позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

У свою чергу, підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

При поданні заяви про збільшення позовних вимог, зміну предмета або підстав позову, позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Одночасна зміна підстав і предмета позову не допускається. Зміна підстав або предмета позову здійснюється шляхом подання суду відповідної письмової заяви. Зміна підстав або предмета позову можлива лише до початку розгляду судом справи по суті, тобто до того моменту, коли суд почне проголошувати позовну заяву. Ця норма спрямована на усунення зловживання процесуальним правом на зміну підстав або предмета позову. Заява, подана після початку розгляду справи по суті, залишається без розгляду і повертається позивачеві.

Неправомірно під виглядом збільшення або зменшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою відповідно до ЦПК України.

Подана 11.11.2025 представником позивача за первісним позовом заява про доповнення підстав заявленого позову, незважаючи на таку її назву, фактично такою не є, оскільки у цій заяві змінюються підстави позову.

Вказана заява не доповнює первісного позову новими обставинами, які, до того ж, були відомі позивачу за первісним позовом та її представнику на момент подання первісного позову до суду, а фактично змінює підстави позову, що на даному етапі судового розгляду не є можливим.

Отже, зазначена заява є фактично поданням окремого позову з іншими підставами позову, що виключає можливість прийняття до розгляду судом на стадії розгляду справи по суті.

Про зазначені обставини наголошувалось судом і в ухвалі суду від 21.10.2025.

Суд, зважаючи на формулювання даної заяви про доповнення підстав заявленого позову, вважає, що представник позивача за первісним позовом намагається в будь-який спосіб змінити підстави позову.

При цьому, таку зміну підстав позову представник позивача намагається здійснити після ознайомлення з висновком експерта в даній справі, що розцінюється судом як зловживання представником своїми процесуальними правами.

З моменту отримання судом висновку посмертної судово-психіатричної експертизи (25.02.2025) та поновлення судом провадження в даній справі (06.03.2025) до подання даної заяви представником позивача за первісним позовом (11.11.2025) минув тривалий термін, протягом якого, будучи обізнаним про наявність відповідних обставин, представник позивача за первісним позовом не порушував даного питання.

Суд відхиляє доводи представника позивача за первісним позовом про неможливість подання відповідних доказів та відповідної заяви по суті через тимчасове залишення позивачем місця проживання, оскільки позивачу було, очевидно, відомо про смерть своєї матері ОСОБА_9 .

Навіть за відсутності документального підтвердження цієї обставини, ніщо не заважало позивачу чи її представнику у відповідний проміжок часу заявити перед судом клопотання про витребування відповідних доказів цієї обставини.

Таким чином, суд не вбачає законних підстав для поновлення строку для прийняття до розгляду даної заяви про доповнення підстав заявленого позову.

Суд також не вбачає відповідних виключних обставин, за яких можливо прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого судового засідання.

При цьому, суд в черговий раз наголошує, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності.

Доводи представника позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) адвоката Бурди Д.М. щодо можливості подання такої заяви на даній стадії розгляду справи не спростовують зазначених висновків суду, а тому відхиляються за безпідставністю.

Згідно вимог ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

За вказаних обставин, заява представника позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) адвоката Бурди Д.М. про повернення до стадії підготовчого судового засідання, поновлення процесуального строку та доповнення підстав заявленого позову підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 49, 126, 260, 353 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

Заяву представника позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) адвоката Бурди Дмитра Петровича про доповнення підстав заявленого позову, - залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Волинського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено та підписано 11 лютого 2026 року.

ГоловуючийП. Ю. Бойчук