Справа № 703/4555/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2026 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Прилуцького В.О.

секретаря судового засідання Тимошенко Д.А.

за участі:

представника позивача Макеєва В.Ф.

представника відповідача Кравченка Є.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сміла в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін клопотання представника позивачки, адвоката Макеєва В.Ф. про долучення доказів та витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця», в особі Виробничого підрозділу «Локомотивне депо ім.Т.Шевченка» регіональної філії «Одеська залізниця» АТ «Укрзалізниця» про стягнення середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки та копії наказу про звільнення,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до АТ «Українська залізниця», в особі Виробничого підрозділу «Локомотивне депо ім.Т.Шевченка» регіональної філії «Одеська залізниця» АТ «Укрзалізниця» про стягнення середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки та копії наказу про звільнення.

Ухвалою від 16 липня 2025 року суд постановив розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

22 жовтня 2025 року від представника позивачки, адвоката Макеєва В.Ф. надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.

Клопотання мотивоване тим, що позивачка здійснювала записи телефонних розмов із представниками відповідача, та згодом телефон «РОСО», на який здійснювались записи, потрапив у ванну із водою, і доступ до даних було припинено. Донька позивачки вз`яла телефон на відновлення даних на носіях телефону і тільки 05 жовтня 2025 року вказані докази було доставлено із Одеси, а тому позивачка звертається до суду із клопотанням про їх долучення.

Зазначає, що записи телефонних розмов позивачки із представниками відповідача мають ключове значення для розгляду справи, позаяк вказують на систематичність протидії відповідача та заявлення відмов як у видачі трудової книги так і у задоволенні заяви про звільнення.

У клопотанні представник позивачки просить суд долучити до матеріалів справи пояснення ОСОБА_2 дочки позивачки та допитати в судовому засіданні у якості свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Крім того представник позивачки просить суд витребувати у операторів «Лайфсел» та «Київстар» відомості про трафік номерів НОМЕР_1 та НОМЕР_2 в період з 15 серпня 2024 року по 01 жовтня 2024 року.

Клопотання про витребування відомостей про трафік номерів НОМЕР_1 та НОМЕР_2 обгрунтоване тим, що на запит адвоката мобільні оператори надали йому відповідь про те, що оператори мобільного зв`язку не можуть передати відомості про трафік вказаних номерів, позаяк вони не зареєстровані «на паспорт» ОСОБА_1 , а придбанні безіменно (що широко поширено та дозволяється чинним законодавством).

Представник позивача у заявленому клопотанні просить суд: долучити до матеріалів справи пояснення ОСОБА_4 ; пояснення ОСОБА_3 ; роздруківку телефонних розмов позивачки із уповноваженими представниками відповідача; аудіо записи телефонних розмов; витребувати у операторів «Лайфсел» та «Київстар» відомості про трафік номерів НОМЕР_1 та НОМЕР_2 в період з 15 серпня 2024 року по 01 жовтня 2024 року.

27 жовтня 2025 року до суду від представника відповідача Кравченка Є.О. надійшло заперечення на клопотання про долучення доказів та на клопотання про витребування доказів. Заперечення обґрунтовані тим, що позивачем пропущено строк подання доказів у спрощеному позовному провадженні, оскільки такі докази мали бути подані безпосередньо із позовною заявою. Крім того зазначив про те, що позивачем пропущено терміни передбачені ст. 83 ЦПК України та ст. 279 ЦПК України, оскільки перше судове засіданні у справі відбулось 12 серпня 2025 року, а клопотання про приєднання доказів позивачем подано до суду лише 22 жовтня 2025 року.

Представник відповідача зауважував і на тому, що жодних доказів неможливості подання таких доказів у визначені законом терміни позивачкою до клопотання не надано. Крім того представник відповідача зазначив про те, що долучення нових доказів на цій стадії може порушити права відповідача, оскільки це обмежує можливість своєчасного ознайомлення з ними та підготовки належної правової позиції.

Щодо клопотання про витребування доказів представник відповідача зазначив, що позивачкою у позовній заяві не було зазначено про докази, які не можуть бути разом із позовною заявою. Крім того вказує на те, що докази, які просить витребувати представник позивача не мають значення для вирішення справи, оскільки стосуються періоду під час якого позивачка ще перебувала у трудових відносинах із відповідачем. Також вказує, що представником позивача клопотання про витребування доказів подане з пропущенням встановлених законодавством термінів. Просив суд відмовити у задоволенні клопотання представника позивачки.

В судовому засіданні представник позивачки, адвокат Макеєв В.Ф. просив суд задовільнити клопотання та приєднати до матеріалів зазначені у ньому докази. Пояснив, що він не мав змоги надати їх раніше, оскільки телефон позивачки перебував у ремонті та за цих обставин позивачка не мала змоги здійснити роздруківки телефонних розмов раніше.

Позивачка в судове засідання не з`явилась.

В судовому засіданні, представник відповідача Кравченко Є.О. просив суд відмовити представнику позивача у задоволенні клопотання про долучення доказів та витребування доказів. Зазначив, що представником позивачки пропущений термін для подання доказів та заявлення клопотання про витребування доказів, а також зауважив на те, що докази, які просить суд витребувати представник позивачки не мають значення для справи, оскільки не стосуються предмету позову.

Ознайомившись із клопотанням представника позивачки та заслухавши його доводи, заслухавши думку представника відповідача, суд приходить до переконання, що клопотання про долучення доказів слід залишити без розгляду, а у клопотанні про витребування доказів слід відмовити, виходячи з таких підстав.

Відповідно до ч.1 ст.43 ЦПК України учасники справи мають право, серед іншого, подавати докази; брати участь у дослідженні доказів; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3)показаннями свідків (ч. ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України).

Порядок подання доказів визначений в ст. 83 ЦПК України.

Так, ч. 2 ст. 83 ЦПК України передбачено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч. 4 ст. 83 ЦПК України).

Згідно з ч. 5 ст. 83 ЦПК України у випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч. 8 ст. 83 ЦПК України).

Згідно з ч. 5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч. 1 ст. 127 ЦПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 222 ЦПК України суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Отже, докази, що підтверджують заявлені вимоги, мають бути подані учасниками справи одночасно з заявами по суті справи у суді першої інстанції, а неможливість подання доказів у цей строк повинна бути письмово доведена учасником справи та належним чином обґрунтована. Єдиний винятковий випадок, коли можливим є прийняття судом доказів з порушенням встановленого строку - наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасне вчинення такої процесуальної дії (наприклад, якщо стороні не було відомо про існування доказів), тягар доведення яких також покладений на учасника справи.

Такий підхід є усталеним та відповідає практиці Верховного Суду (постанова від 04 вересня 2024 року в справі № 363/3231/18, постанова від 10 квітня 2024 року в справі №638/6852/18).

Судом встановлено, що пояснення ОСОБА_2 , пояснення ОСОБА_3 , роздруківка телефонних розмов позивачки із уповноваженими представниками відповідача, аудіозаписи телефонних розмов та адвокатські запити і листи відповіді не були подані позивачкою разом з позовною заявою. Про наявність таких доказів чи неможливість їх подачі разом з позовною заявою в тексті позовної заяви позивачка також не вказувала.

Суд звертає увагу і на те, що докази, які просить долучити представник позивачки, на момент подання позовної заяви в цій справі вже існували, про них достеменно було відомо позивачці та вони перебували у її розпорядженні, вона мала можливість надати їх до суду разом із позовом або ж зазначити підстави неможливості такого подання.

Однак, вказані докази не було подано до суду разом із позовною заявою та до початку першого судового засідання, яке відбулось 12 серпня 2025 року, а клопотання подано до суду 22 жовтня 2025 року. Клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку представником позивачки до суду не надано.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що клопотання про долучення доказів представником позивачки подано до суду поза межами процесуальних строків, встановлених законом.

Разом з тим, представник позивачки не довів наявності поважних причин пропуску встановленого законом строку для подання доказів. Факт передачі до ремонту мобільного телефону позивачки (як зазначає представник, однак жодних доказів цього суду не надає), на переконання суду, не може вважатися поважною причиною неподання таких доказів у строки та у порядку, встановлених законом, оскільки такий факт не впливає ні на існування зазначених доказів, ні на можливість подання їх до суду разом з позовною заявою.

Отже, судом не встановлено обставин, які свідчать про поважність причин невчинення позивачкою (її представником) відповідних процесуальних дій (подання доказів). Наведені в клопотанні та висловлені в судовому засіданні представником позивачки доводи щодо поважності причин пропуску процесуальних строків не свідчать про реальне існування таких обставин.

Суд приходить до висновку, що залишення без розгляду поданого клопотання відповідатиме вище вказаним вимогам ЦПК України, на застосування яких обґрунтовано очікує протилежна сторона у справі. Правомірний та розумний формалізм у процесі є позитивним та необхідним явищем, оскільки забезпечує чітке дотримання судами та учасниками розгляду певних правил процесу. При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, установлених законом.

Що стосується вимоги представника позивачки про витребування у операторів у операторів «Лайфсел» та «Київстар» відомості про трафік номерів НОМЕР_1 та НОМЕР_2 в період з 15 серпня 2024 року по 01 жовтня 2024 року, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Таким чином, клопотання про витребування доказів подане представником позивача з порушенням норм ЦПК України та не може бути вз`яте до розгляду судом.

Оскільки представником позивачки пропущено строк на подання клопотання про витребування доказів та не зазначено у позовній заяві про неможливість подання відповідних доказів разом з позовною заявою, не наведено об`єктивних причин пропущення такого строку та не можливості подання такого клопотання у встановлений законодавством термін, не подання клопотання про поновлення такого строку, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання представника позивачки про витребування доказів.

Суд, враховуючи вище викладене, проаналізувавши матеріали справи, заслухавши позицію представника позивачки та представника відповідача, приходить до переконання, що клопотання представника позивачки про приєднання доказів до матеріалів справи слід залишити без розгляду, а у клопотанні про витребування доказів слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 12, 43, 76, 83, 126, 127, 177, 222, 260, 353 ЦПК України,-

ухвалив:

Клопотання представника позивача, адвоката Макеєва В.Ф. про долучення доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця», в особі Виробничого підрозділу «Локомотивне депо ім.Т.Шевченка» регіональної філії «Одеська залізниця» АТ «Укрзалізниця» про стягнення середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки та копії наказу про звільнення - залишити без розгляду.

У клопотанні представника позивача, адвоката Макеєва В.Ф. про витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця», в особі Виробничого підрозділу «Локомотивне депо ім.Т.Шевченка» регіональної філії «Одеська залізниця» АТ «Укрзалізниця» про стягнення середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки та копії наказу про звільнення відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала в частині відмови у задоволенні клопотання представника позивачки про витребування доказів оскарженню не підлягає.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині залишення клопотання представника позивачки про долучення доказів може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий: В.О. Прилуцький