ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1219/26
провадження № 2/753/5148/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" лютого 2026 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О. Ф., розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр»до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

встановив:

До Дарницького районного суду м. Києва звернулося Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр»з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 06.02.2026 позовну заяву було залишено без руху та позивачу був наданий строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання копії вказаної ухвали, для усунення зазначених недоліків.

При цьому, судом роз`яснено спосіб і строк усунення визначених в ухвалі суду недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

12.02.2026 на адресу суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви на виконання вимог ухвали суду від 06.02.2026.

Однак, вивчивши заяву, суддя приходить до висновку, що вимоги ухвали суду від 06.02.2026 позивачем не усунуто, а саме у порушення ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач не додав до позовної заяви обгрунтований розрахунок сум заборгованості із зазначенням застосованої процентної ставки, сплачених позичальником сум й інших даних, необхідних для перевірки правильності нарахувань та обчислень.

Разом з заявою про усунення недоліків позивачем надано документ «Картка субконто Контрагенти, Договори за 19.05.2023 - 11.02.2026», проте такий не містить підпису та печатки уповноваженої особи та не відповідає вимогам передбаченим підпунктом 4.1 пункту 4 національного стандарту ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів», затвердженого наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 року № 144 «Про прийняття та скасування національних стандартів». Крім того, документ «Картка субконто Контрагенти, Договори за 19.05.2023 - 11.02.2026» не є обґрунтованим розрахунком сум, що стягуються з відповідача, а являється документом бухгалтерського обліку первісного кредитора, в якому зазначаються лише відомості про надходження та списання коштів за обраний період, пов`язані з певним об`єктом аналітичного обліку (субконто), таким як контрагент, номенклатура чи інший аналітичний показник. Тобто до позовної заяви не додано детального розрахунку в розрізі днів, місяців та років, а також всіх видів нарахувань (в т. ч. за відсотками, комісіями та неустойкою) за весь період кредитування та станом на день звернення до суду з позовом, як це вимагає діюче законодавство.

Відтак, учасник справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на звернення з позовом до суду, повинен забезпечити неухильне і своєчасне виконання своїх процесуальних обов`язків, вимог закону і суду, зокрема стосовно належного оформлення позовної заяви, для чого особа, зацікавлена у її поданні, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Відмова позивача усунути недоліки позову, навіть за наявності незгоди із такими вимогами суду - може розцінюватись як невиконання процесуальних обов`язків.

Аналогічна думка викладена у правовій позиції Верховного Суду у справі № 640/9385/20 від 17.06.2021.

Таким чином, враховуючи те, що позивачем у встановлений строк не виконані у повному обсязі вимоги ухвали суду від 06.02.2026, позовну заяву разом із додатками необхідно повернути позивачу і вважати її неподаною.

Керуючись ч. 3 ст. 185, 260, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр»до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Суддя: