Справа № 752/2071/26
Провадження № 2/752/6916/26
У Х В А Л А

Іменем України

02 лютого 2026 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Слободянюк А.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

До Голосіївського районного суду м. Києва через підсистему ЕСІТС «Електронний суд» надійшла вищевказана позовна заява.

Справа передана у провадження судді Слободянюк А.В., у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 січня 2026 року.

Вивчивши подані матеріали, вважаю за необхідне вказану заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, відповідно до ст.185 ЦПК України, з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ст. 4 ЦПК України).

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Представник позивача звернулася до суду за зареєстрованим місцем проживання позивача, обґрунтування підсудності справи Голосіївському районному суду міста Києва не навела.

Разом з тим, ч. 6 ст. 187 ЦПК України встановлено, що у разі, якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду, звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру (ч.8 ст. 187 ЦПК України).

Так, на виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України судом було здійснено запити щодо зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання відповідача, як фізичної особи.

Як вбачається з відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру № 2297077 від 02 лютого 2026 року щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вказаними параметрами особу не знайдено.

Разом з тим, як вбачається із позовної заяви, в даному випадку позивачка заявляє вимоги щодо розірвання шлюбу, який був укладений між нею та іноземною особою - громадянином Сирійської Арабської Республіки.

Позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи) ч. 9 ст. 28 ЦПК України.

Зокрема, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В той же час, у відповідності до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При цьому, відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду (ч. 1 ст. 83 ЦПК України).

Позивачка зазначає у позові, що останнім відомим спільним місцем проживання відповідача є: АДРЕСА_1 , однак не зазначає про наявність доказів на підтвердження цієї обставини та не додає їх до позову.

Таким чином, позивачці необхідно надати суду докази місцезнаходження майна відповідача, чи останнього відомого зареєстрованого його місця проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

У той же час, за приписами ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за місце реєстрації позивача, виключно, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Як вбачається з матеріалів позовної заяві, від спільного шлюбу сторони мають двох малолітніх дітей, які проживають разом з ОСОБА_1 , однак не зазначає про наявність доказів на підтвердження цієї обставини та не додає їх до позову.

Відповідно до копії довідки про реєстрацію місця проживання особи за відомостями Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Голосіївської РДА, наданої позивачкою, її зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання належить до території АДРЕСА_2 ).

Таким чином, з урахуванням вищенаведених положень закону, позивачу необхідно надати суду докази того, що на її утриманні є малолітні діти або що з інших поважних причин позивач не може виїхати до місця проживання відповідача, для можливості визначення територіальної підсудності вказаної справи Голосіївському районному суду м. Києва в порядку ч. 2 ст. 28 ЦПК України.

У той же час, суд зазначає, що відповідно до ст. 378 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Тобто, в розумінні зазначеної статті, ухвалення судового рішення, з порушенням правил підсудності є безумовною підставою для його скасування.

А тому з метою недопущення розгляду даної позовної заяви з порушенням правил підсудності, позивачу необхідно виправити вищевказані недоліки позовної заяви.

Відповідно до п. 2 ч. 1ст. 177 ЦПК України визначено, що у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Вказані вимоги процесуального закону позивачем виконано не в повному обсязі.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку та відносини між ними визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009(в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10.10.2023 № 1071), надалі Правила надання послуг поштового зв`язку.

Пунктом 47 Правил надання послуг поштового зв`язку регламентовано, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» від 12.05.2006 № 211 затверджено Порядок пересилання поштових відправлень.

Пунктом 3.2.1.2. зазначеного Порядку передбачено, що при прийманні листа (бандеролі) з оголошеною цінністю з описом вкладення працівник зв`язку звіряє вкладення з описом ф. 107 (рис. 27), а також перевіряє відповідність місця призначення, найменування адресата та суми оголошеної цінності, зазначених на відправленні та примірнику опису, розписується на ньому і проставляє відбиток календарного штемпеля. Опис ф. 107 вкладається до листа (бандеролі) з оголошеною цінністю. У разі заповнення відправником 2-х примірників опису ф. 107, другий примірник, оформлений належним чином, видається відправнику.

Таким чином, направлення поштової кореспонденції з описом вкладення (на відміну від інших відправлень), підтверджує вміст конверту, в якому направляється відповідне відправлення.

Дослідивши наданий позивачем опис вкладення у цінний лист від 17 грудня 2025 року, суд встановив, що у ньому в якості вкладення зазначено: «Позовна заява із додатками, кількість предм./арк. 44», що позбавляє суд можливості перевірити ідентичність доказів, які були направлені позивачем до суду та до відповідача, адже у випадку звернення особи до суду через підсистему ЄСІТС "Електронний суд", у суду відсутній обов`язок та можливість надсилання учасникам процесу примірника позовної заяви з додатками.

Таким чином, позивачу слід усунути вказані недоліки та подати до суду докази надсилання відповідачу копій поданих до суду документів в достатньому для їх ідентифікації обсязі на адресу реєстрації відповідача, з повним описом вкладення за переліком вказаним в позовній заяві.

Варто зазначити, що наведена у п. 2 ч. 1ст. 177 ЦПК України вимога щодо надання доказів надсилання копії позовної заяви та документів, що додаються до неї, іншій стороні у справі, в першу чергу покликана на необхідність забезпечення дотримання принципів рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальності сторін, а також надання рівної можливості з іншими особами представити свою позицію перед судом.

Суд приймає до уваги, що дотримання принципу процесуальної рівності сторін, закріпленого статтею 6 Конвенції, полягає серед іншого й в належному інформування сторін про провадження у їхніх справах.

Неповідомлення інших учасників справи про звернення з позовною заявою порушує процесуальні права цих учасників, принципи рівності та змагальності сторін, закріплені у статті 2 ЦПК України, адже не надсилання позивачем копії позову іншим учасникам судового процесу, позбавляє останніх, за відсутності тексту позовної заяви та всіх доданих до неї доказів, можливості надати свої заперечення та відзив на позов.

Водночас, надання суду неналежних доказів надсилання копії позовної заяви разом з усіма додатками іншій стороні листом з описом вкладення позбавляє суд можливості встановити дійсність факту надсилання іншій стороні всіх документів, які були надані стороною позивача до суду.

Так, у відповідності до ч. 1ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позивачем не дотримані вищенаведені положення ЦПК України, позовна заява має бути залишена без руху відповідно з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.27, 175, 176, 177, 185 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали та попередити що у разі невиконання ухвали у визначений термін, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Роз`яснити позивачу, що згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. При цьому, п. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України визначено, що у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Слободянюк