Справа № 719/21/26
Номер провадження 2/717/255/26
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 лютого 2026 року селище Кельменці

Суддя Кельменецького районного суду Чернівецької області Кудиба З. І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , до ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 , місцезнаходження: АДРЕСА_3 , про визнання грошових коштів особистою приватною власністю,

ВСТАНОВИЛА:

Представниця позивачки ОСОБА_4 звернулася до Кельменецького районного суду Чернівецької області з позовною заявою в інтересах ОСОБА_1 про визнання грошових коштів особистою приватною власністю спадкодавця.

У позовній заяві зазначено, що позивачка просить визнати грошові кошти, які обліковувалися на рахунках, відкритих на ім`я ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_2 ) в АТ «Державний ощадний банк України», його особистою приватною власністю у повному обсязі.

Свої вимоги позивачка обґрунтовує тим, що після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , виник спір у сфері спадкових правовідносин щодо правового режиму зазначених грошових коштів. Позивачка є донькою померлого та спадкоємицею за законом.

Зазначає, що спірні кошти нараховані відповідно довідки №47 від 09 жовтня 2025 року Українського центру фізичної культури і спорту осіб з інвалідністю «ІНВАСПОРТ» та мають характер особистої приватної власності спадкодавця. У зв`язку з цим позивачка просить суд визнати зазначені грошові кошти особистою приватною власністю спадкодавця та включити їх у повному обсязі до складу спадкової маси.

Розглянувши подану позовну заяву та додані до неї матеріали, суд дійшов висновку, що зазначена заява подана з порушенням вимог статей 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з чим не може бути прийнята до розгляду без усунення встановлених недоліків.

До суду подано позовну заяву у двох редакціях, які відрізняються між собою. Позивачу необхідно подати до суду одну узгоджену редакцію позовної заяви із належним визначенням складу учасників справи та їх процесуального статусу, оскільки подані редакції містять розбіжності у визначенні учасників та їх правового становища.

З урахуванням того, що позовна заява подана у різних редакціях, при цьому відомості щодо наявності або відсутності у сторін та інших учасників справи зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» зазначені неузгоджено: в одній редакції така інформація наведена, тоді як в іншій відсутня.

Така невизначеність не відповідає вимогам пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України та перешкоджає належній організації процесуального зв`язку між судом та учасниками справи.

Незазначення таких відомостей перешкоджає належній організації процесуального зв`язку між судом та учасниками справи.

Відповідно до п. 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Пунктом 2 частини 1 статті 176 ЦПК України ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження N 12-36гс20) зазначає, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження N 12-76гс18)" (пункти 49-56 постанови).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20.

Як вбачається з поданої позовної заяви, предметом спору є визнання грошових коштів, які обліковувалися на рахунках, відкритих на ім`я ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_2 ) в АТ «Державний ощадний банк України», його особистою приватною власністю.

Водночас матеріали справи не містять підтвердження належності вказаних коштів ОСОБА_5 на рахунках, відкритих на ім`я ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_2 ) в АТ «Державний ощадний банк України».

Вказане унеможливлює встановлення судом дійсної ціни позову та, відповідно, сплату позивачем судового збору у розмірі відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір».

Суд вважає, що зазначення дійсної ціни позову сприятиме реалізації процесуальних прав та інтересів учасників справи, в тому числі права на касаційне оскарження судових рішень по справі.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір у справах майнового характеру сплачується у відсотковому співвідношенні до ціни позову.

Таким чином, позивачу необхідно визначити ціну позову та сплатити судовий збір у розмірі, встановленому законом, з поданням до суду належного підтверджуючого документа.

З матеріалів справи вбачається, що копія позовної заяви з додатками була направлена відповідачці за адресою: АДРЕСА_2 .

Разом з тим, відповідно до відповіді на запит суду, наданої Нелиповецьким старостинським округом № 14 Кельменецької селищної ради Дністровського району Чернівецької області, відповідачка зареєстрована за іншою адресою: АДРЕСА_2 .

Отже, у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази направлення відповідачці копії позовної заяви з доданими до неї документами за її зареєстрованим місцем проживання у спосіб, передбачений частиною першою статті 177 ЦПК України.

Ненадання доказів належного повідомлення відповідача є істотним процесуальним недоліком та перешкоджає відкриттю провадження у справі.

Крім того, частиною 1 статті 53 ЦПК України встановлено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Позивачем у позовній заяві вказано третю особу ОСОБА_3 , проте всупереч вимогам статті 53 ЦПК України у позовній заяві не вказано, на яких підставах його слід залучити третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. Позивачем не надано доказів, які підтверджують підстави залучення третьої особи до участі у справі, а саме доказів, що підтверджують наявність правового зв`язку між позивачем та третьою особою, як того вимагають положення статей 53 та 175 ЦПК України.

З урахуванням викладеного, керуючись статтею 185 ЦПК України, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання позивачу строку для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 , про визнання грошових коштів особистою приватною власністю залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів з моменту отримання копії цієї ухвали для усунення виявлених недоліків.

У разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Кудиба З. І.