Справа № 202/9080/25
Провадження № 2/202/1065/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2026 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого судді Недобитюк Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Горбенко О.В.

(в порядку доручення судді на підставі частини 3 ст. 66 ЦПК України),

за відсутності інших учасників справи,

розглянувши клопотання адвоката Немчинової Лариси Борисівни, яка діє в інтересах відповідача ОСОБА_1 , подане 29.12.2025 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визначення порядку користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

До Індустріального районного суду м. Дніпра надійшла позовна заява ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 в якій позивачі просять визначити порядок користування житловим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею у розгляді вказаної позовної заяви визначено суддю Недобитюк Н.В.

Ухвалою від 31.10.2025 справа призначена до розгляду.

У судовому засіданні 29.12.2025 були присутні: позивач ОСОБА_2 та її представник адвокат Губа В.В., представник відповідача ОСОБА_4 .

Особисто відповідач ОСОБА_1 присутній не був. Також не була присутня позивач ОСОБА_3 .

У судовому засіданні 29.12.2025 адвокат Немчинова Л.Б., яка діє в інтересах відповідача ОСОБА_1 заявила клопотання, у якому просила залишити позовну заяву без розгляду на підставі пункту 2 частини 1 ст. 257 ЦПК України.

Так, згідно пункту 2 частини 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

В обґрунтування ОСОБА_4 зазначила, що «за позивачку ОСОБА_2 позов підписала представник - адвокат Губа В.В., за позивачку ОСОБА_3 позов підписала ОСОБА_2 ».

Крім того, ОСОБА_4 зазначила, що « ОСОБА_3 з весни 2024 року проживає в Терції де працює, таким чином підписати позовну заяву в серпні - вересні 2025 році не могла, більш того і без експертизи чітко вбачається що замість неї позов був підписаний позивачкою ОСОБА_2 ».

Представник позивача ОСОБА_2 адвокат Губа В.В. заперечувала щодо клопотання ОСОБА_4 .

На 2:34 хв судового засідання ОСОБА_5 підтверджує, що позовна заява підписана особисто позивачем 2, тобто ОСОБА_3 .

Втім, така обставина не знайшла підтвердження.

Надалі ОСОБА_5 посилалася на наявну у матеріалах справи копію Довіреності від ОСОБА_3 на ім`я ОСОБА_2 , якою ОСОБА_3 уповноважує ОСОБА_2 розпоряджатися часткою квартири АДРЕСА_1 .

Суд, заслухавши аргументи учасників справи, які були присутні у судовому засідання, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про обґрунтованість вимог адвоката Немчинової Л.Б.

Відповідно до частини 1 ст. 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Дана справа була призначена до розгляду у порядку загального позовного провадження. Тому, відповідно до ст. 60 ЦПК України, представником у даній справі може бути лише адвокат.

Позовна заява була підписана від імені ОСОБА_3 громадянкою ОСОБА_2 , яка не є адвокатом.

У судовому засіданні знайшла підтвердження обставина підписання позовної заяви ОСОБА_2 замість ОСОБА_3 , тобто неповноважною особою.

Щодо Довіреності від 01.04.2024, яка посвідчена приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Огневою Ю.Є. суд зазначає, що за своїм змістом ця Довіреність не передбачає право ОСОБА_2 представляти інтереси ОСОБА_3 в суді, зокрема Довіреність не містить повноважень подавати та підписувати позови.

Відповідно до положень статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства, зокрема, є: верховенство права, повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Тобто процесуальні права надано законом тим особам, які беруть участь у процесі, для сприяння суду під час розгляду справ, їх правильному вирішенню. І кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не із цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, затягування розгляду, створення перешкод опоненту тощо), вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто використовує його всупереч основним засадам цивільного судочинства, а отже, зловживає ним.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями, подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер, необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою, укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі (частина друга статті 44 ЦПК України).

За змістом зазначеної частини цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами не є вичерпним.

Відповідно до частини третьої статті 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Крім цього частиною четвертою цієї ж статті передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом. Тобто, суд зобов`язаний виявляти зловживання сторонами своїми процесуальними правами та протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи.

Суд також бере до уваги, що при звернення до суду ОСОБА_2 , ОСОБА_3 не сплатили судовий збір. Ухвалою від 31.10.2025 судовий збір був відстрочений. За таких обставин у зв`язку з залишенням позову без розгляду відсутні підстави для розподілу судових витрат.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 10, 257-261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката Немчинової Лариси Борисівни, яка діє в інтересах відповідача ОСОБА_1 задовольнити.

Позово ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визначення порядку користування житловим приміщенням - залишити без розгляду.

Розподіл судових витрат не проводити.

Роз`яснити ОСОБА_2 , ОСОБА_3 право звернутись до суду з позовною заявою після усунення обставин, що викликали залишення даної заяви без розгляду.

Копію ухвали направити учасникам справи до відома.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складення) апеляційної скарги.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому даної ухвали суду.

Суддя Н. В. Недобитюк