ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

іменем України

28 січня 2026 року м. Чернігів

Унікальний номер справи № 751/6945/25

Головуючий у першій інстанції Топіха Р. М.

Апеляційне провадження № 22-ц/4823/248/26

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД у складі:

головуючого-судді: Онищенко О.І.

суддів: Шарапової О.Л., Шитченко Н.В.

Позивач: ОСОБА_1

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальність «КОМФІ ТРЕЙД»

Особа, яка подала апеляційну скаргу: Товариство з обмеженою відповідальність «КОМФІ ТРЕЙД»

Розглянув у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу на рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 07 жовтня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальність «КОМФІ ТРЕЙД» про захист прав споживачів та стягнення коштів (суддя Топіха Р.М.), ухвалене у м. Чернігів,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2025 року позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальність «КОМФІ ТРЕЙД» про захист прав споживачів та стягнення коштів.

В обґрунтування позову позивачка зазначає, що 31 травня 2025 року придбала у магазині «Comfy» (м. Чернігів, просп. Левка Лук`яненка, 74) мобільний телефон Apple iPhone 16 Pro Max 512GB вартістю 65 788 грн, що підтверджується фіскальним чеком № Ч від 31 травня 2025 року. Після активації 01 червня 2025 року та під час експлуатації виявлено недоліки у роботі телефону (непрацездатність камер, ліхтарика, вібровідклику та ін.), які мають виробничий характер. Висновком автотоварознавчого сервісного центру від 23 липня 2025 року встановлено заводський дефект товару. У зв`язку з цим позивачка звернулася до відповідача із письмовою вимогою про розірвання договору купівлі-продажу та повернення сплачених коштів, однак у задоволенні вимоги їй відмовлено, запропоновано лише ремонт, що й стало підставою для звернення до суду.

Рішенням Деснянського районного суду Чернігівської області від 07 жовтня 2025 року позов ОСОБА_1 задоволено: розірвано договір купівлі-продажу смартфону марки «Apple iPhone 16 Pro Max 512Gb Natural Titanium» на загальну суму 65 788 гривень, укладений 31 травня 2025 року між ОСОБА_1 та Товариством з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД»; стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД» на користь ОСОБА_1 сплачені за договором купівлі-продажу кошти у розмірі 65 788 гривень; стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД» на користь держави 1 211,20 грн судового збору.

Рішення суду мотивовано тим, що судом встановлено факт придбання позивачкою у відповідача спірного товару та виявлення під час гарантійного строку його виробничих недоліків. Тоді, як відповідач не довів виникнення цих недоліків після передання товару з підстав, що звільняють продавця від відповідальності (порушення правил користування чи зберігання), у зв`язку з чим суд дійшов висновку про наявність підстав для розірвання договору купівлі-продажу та стягнення сплаченої суми за товар неналежної якості.

В апеляційній скарзі Товариство з обмеженою відповідальністю «КОМФІ ТРЕЙД» просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове про відмову в задоволенні позову. Вказує на те, що виявлені у смартфоні недоліки (несправність камери та ліхтарика) не є істотними у розумінні пункту 12 частини першої статті 1 та статті 8 Закону України «Про захист прав споживачів», оскільки можуть бути усунуті шляхом гарантійного ремонту. Зазначає, що право споживача на розірвання договору купівлі-продажу та повернення сплачених коштів або на заміну товару виникає лише за умови виявлення протягом гарантійного строку істотного недоліку, який виник з вини виробника та має сукупність ознак, визначених пунктом 12 частини першої статті 1 цього Закону. Сукупність яких суд першої інстанції не встановив. Посилається на те, що позивачка відмовилася від проведення діагностики та гарантійного ремонту, чим унеможливила встановлення характеру недоліків і наявності чи відсутності ознак істотного недоліку. Таким чином, на думку апелянта, суд першої інстанції, не маючи належних і допустимих доказів на підтвердження сукупності всіх обов`язкових ознак істотного недоліку, дійшов передчасного висновку про наявність підстав для розірвання договору та повернення коштів. Також зазначає, що суд першої інстанції не враховано, що обов`язок доведення істотності недоліку та підстав для застосування наслідків, передбачених абзацом другим частини першої статті 8 Закону України «Про захист прав споживачів», покладається на споживача.

До суду надійшов відзив ОСОБА_1 у якому вона просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін. Вказує на те, що доводи апеляційної скарги зводяться до незгоди з висновками суду першої інстанції та переоцінки встановлених обставин, зокрема щодо наявності у товару істотного недоліку виробничого характеру. Вказує, що відповідач не надав нових доказів, які б спростовували висновки суду, та не довів, що недоліки виникли після передання товару з підстав, які звільняють продавця від відповідальності (ч. 2 ст. 679 ЦК України). Обраний нею спосіб захисту у вигляді розірвання договору та повернення коштів відповідає приписам статті 8 Закону України «Про захист прав споживачів». Також посилається на те, що визнання відповідачем некоректної роботи камери підтверджує наявність істотного недоліку не з її вини, оскільки це унеможливлює використання товару за його призначенням. Зазначає, що її відмова від ремонту та вимога про повернення коштів ґрунтуються, зокрема, на положеннях статей 615 та 708 ЦК України, оскільки продавець передав товар неналежної якості та порушив свої зобов`язання. Крім того, вказує, що після ремонту телефон може втратити гарантію виробника на окремі складові та зменшити ринкову вартість щонайменше на 30%, що, на її думку, завдає майнової шкоди навіть за умови формального усунення недоліку. Наголошує, що має право на отримання якісного товару, а не на користування дороговартісним пристроєм, який зазнав ремонту вже через шість тижнів після придбання.

Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справ.

Відповідно до вимог ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частиною 1 ст.368 ЦПК України встановлено, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

За нормами ст. 268 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Зазначеним вимогам закону судове рішення суду першої інстанції не відповідає.

По справі встановлено, що 31 травня 2025 року ОСОБА_1 придбала у ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» смартфон «Apple iPhone 16 Pro Max 512Gb Natural Titanium» вартістю 65 788 грн, що підтверджується фіскальним чеком (а.с. 12, 30).

21 липня 2025 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» із письмовою вимогою провести перевірку якості (діагностику) товару та замінити його або повернути сплачені кошти у повному обсязі у зв`язку з виявленими недоліками в роботі смартфона (непрацездатність камер, ліхтарика тощо), при цьому зазначила, що від гарантійного ремонту нового телефону відмовляється (а.с. 5, 84).

Того ж дня відповідач прийняв товар, про що складено акт прийому-передачі смартфону «Apple iPhone 16 Pro Max 512 Gb Natural Titanium» для передачі до сервісного центру з метою проведення діагностики без ремонту, який підписаний менеджером та покупцем (а.с. 9, 85).

Згідно з актом виконаних робіт № IK102530Х0013 від 23 липня 2025 року, складеним ТОВ «Ай ОН», під час перевірки підтвердилися заявлені позивачкою недоліки - не працюють Face ID, камери та ліхтарик, при цьому позивачка відмовилася від проведення обслуговування (а.с. 8, 88).

Листом ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» від 25 липня 2025 року № 649 п-03/07 позивачці у відповідь на звернення від 21 липня 2025 року роз`яснено, що правовідносини сторін у разі виявлення недоліків товару регулюються статтею 8 Закону України «Про захист прав споживачів» та Порядком гарантійного ремонту (обслуговування) або гарантійної заміни технічно складних побутових товарів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 1251 від 28 листопада 2023 року. У листі зазначено, що законодавством розмежовано поняття «недолік» і «істотний недолік» та наслідки їх виявлення, а проведення безоплатної діагностики без згоди споживача на гарантійний ремонт, на думку відповідача, не передбачено. Також зазначено, що позивачці запропоновано гарантійний ремонт, від якого вона відмовилася. Для вирішення питання по суті необхідне проведення діагностики спеціалістами авторизованого сервісного центру із розбиранням пристрою за наявності згоди на ремонт і у разі виявлення істотних недоліків авторизований сервісний центр складе відповідний акт, який слугуватиме підставою для заміни товару або повернення коштів. (а.с. 7-8, 89-90).

30 липня 2025 року, ОСОБА_1 повторно звернулась до ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» із заявою про заміну товару на аналогічний або повернення коштів у повному обсязі (а.с.92-93).

Згідно копії листа ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» на звернення ОСОБА_1 від 30 липня 2025 року вбачається, що останній було надано відповідь та запропоновано гарантійний ремонт товару, який включає, у тому числі, проведення діагности товару із розбиранням пристрою (а.с.94-97).

Відповідно до статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, зокрема шляхом застосування передбачених законом способів захисту.

Відповідно до статей 675, 679 ЦК України товар має бути належної якості в момент передання покупцеві, а продавець відповідає за недоліки, якщо не доведе, що вони виникли після передання товару з причин, які звільняють його від відповідальності (порушення покупцем правил користування чи зберігання товару, дій третіх осіб, випадку або непереборної сили). Наслідки передання товару неналежної якості визначені статтями 678, 708 ЦК України.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 4 Закону України «Про захист прав споживачів» (далі Закону) споживачі під час замовлення або використання продукції мають право на належну якість продукції та обслуговування.

За змістом пункту 12 частини першої статті 1 цього Закону істотний недолік - це недолік, який (1) робить неможливим чи недопустимим використання товару за цільовим призначенням, (2) виник з вини виробника (продавця, виконавця), (3) після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин, і при цьому має хоча б одну із додаткових ознак: (а) взагалі не може бути усунутий; або (б) його усунення потребує понад 14 календарних днів; або (в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором.

Відповідно до частини 1 статті 8 цього Закону споживач набуває права вимагати розірвання договору та повернення коштів (або заміни товару) лише у разі виявлення протягом гарантійного строку істотних недоліків, що виникли з вини виробника (продавця, виконавця), підтверджених за необхідності висновком експертизи.

Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2019 року у справі № 559/388/17 зазначив, що саме на споживача покладається обов`язок довести наявність істотного дефекту продукції, а тягар доказування причин виникнення недоліку товару покладений на продавця. Подібні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 755/11237/17, від 26 січня 2022 року у справі № 755/5301/16, від 26 лютого 2025 року у справі № 619/3972/21.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для розірвання договору купівлі-продажу та повернення сплаченої суми, оскільки, задовольняючи позов, місцевий суд обмежився встановленням факту придбання товару, виявлення в ньому недоліків у межах гарантійного строку та відсутності доказів їх виникнення після передання товару з підстав, що звільняють продавця від відповідальності, проте не з`ясував і не навів мотивів щодо наявності сукупності ознак істотного недоліку, визначених пунктом 12 частини першої статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів». Встановлення істотного недоліку є необхідною умовою застосування наслідків, передбачених абзацом другим частини першої статті 8 цього Закону, у вигляді розірвання договору та повернення сплаченої за товар суми

З матеріалів справи вбачається, що актом виконаних робіт № IK102530Х0013 від 23 липня 2025 року підтверджено наявність заявлених позивачкою несправностей (не працюють Face ID, камери та ліхтарик) та зафіксовано відмову позивачки від проведення обслуговування (ремонту) (а.с. 8, 88). Водночас зазначений документ не містить висновків щодо причин виникнення недоліків, можливості та строків їх усунення, а також не підтверджує наявності сукупності ознак істотного недоліку, визначених пунктом 12 частини першої статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів», зокрема відсутні дані про повторний прояв недоліку після його усунення з незалежних від споживача причин та/або про наявність хоча б однієї з додаткових ознак, передбачених цією нормою (він взагалі не може бути усунутий; його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором).

Посилання позивачки на те, що ремонт (із відкриванням пристрою) може вплинути на гарантійні зобов`язання щодо окремих складових або зменшити ринкову вартість товару, саме по собі не є ознакою «істотного недоліку» у розумінні пункту 12 частини першої статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів» та не замінює доказування критеріїв, установлених цією нормою.

Крім того, законодавство передбачає механізм з`ясування причин втрати якості продукції під час гарантійного строку: у разі необхідності визначення таких причин продавець (виробник, виконавець) зобов`язаний організувати проведення експертизи у триденний строк з дня одержання від споживача письмової згоди; експертиза проводиться за рахунок продавця (частина четверта статті 17 Закону України «Про захист прав споживачів»).

З огляду на заявлений спосіб захисту предметом доказування у справі є наявність у товарі сукупності ознак істотного недоліку, визначених пунктом 12 частини першої статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів». Водночас належних і допустимих доказів на підтвердження таких ознак (у тому числі, за потреби, висновку експертизи) позивачкою не подано, а суд першої інстанції таких обставин не встановив. При цьому відмова позивачки від проведення обслуговування (ремонту) унеможливила з`ясування причин виникнення недоліків, а також можливості та строків їх усунення.

За таких обставин колегія суддів доходить висновку, що суд першої інстанції фактично ототожнив наявність недоліків товару з наявністю істотного недоліку та без встановлення передбачених законом критеріїв застосував наслідки, визначені абзацом другим частини першої статті 8 Закону України «Про захист прав споживачів», чим невірно застосував норми матеріального права.

З урахуванням наведеного підстав для розірвання договору купівлі-продажу та стягнення вартості товару як способу захисту, що застосовується саме у разі встановлення істотного недоліку, у цій справі не встановлено.

Відповідно до вимог п.2,4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Таким чином, апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальність «КОМФІ ТРЕЙД» підлягає задоволенню, а рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 07 жовтня 2025 року скасуванню з постановленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Як вбачається відповідно до ч.13 ст.141 ЦПК України якщо суд апеляційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Згідно з ч.1 п.2 ч.2 ч.6 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі у разі відмови в позові - на позивача. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» позивачка звільнена від сплати судового збору

З огляду на задоволення апеляційної скарги відповідача та звільнення позивачки від сплати судового збору, то 1 816,80 грн витрат відповідача на сплату судового збору слід компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Керуючись ст.ст. 141, 258, 263, 374, 376 ч.1 п.2,4, 382, 384, 389, 390, 391 ЦПК України, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальність «КОМФІ ТРЕЙД» задовольнити.

Рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 07 жовтня 2025 року - скасувати.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальність «КОМФІ ТРЕЙД» про захист прав споживачів та стягнення коштів - відмовити.

Компенсувати Товариству з обмеженою відповідальність «КОМФІ ТРЕЙД» (місцезнаходження: 49100, м. Дніпро, бульвар Слави, буд. 6-Б,

кімната 413, ) за рахунок держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України 1 816,80 грн судового збору за розгляд справи в суді апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення, але може бути оскаржена до Верховного Суду у випадках, передбачених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України, протягом 30 днів з дня складення повної постанови.

Головуючий: Судді: