ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/619/26 Справа № 705/6498/25
УХВАЛА

про залишення без руху апеляційної скарги

26 січня 2026 року м. Черкаси

Суддя судової палати у цивільних справах Черкаського апеляційного суду Фетісова Т.Л., розглянувши апеляційну скаргу представника відповідача - адвоката Товстенка К .В. на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 29.12.2025 у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и л а :

рішенням Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 29.12.2025 задоволено позовні вимоги у даній справі.

На зазначене рішення суду першої інстанції представник відповідача адвокат Товстенко К. В. подав апеляційну скаргу, якою порушено питання про його скасування.

До апеляційної скарги додано клопотання про звільнення від сплати судового збору з тих підстав, що скаржник має статус учасника бойових дій, є людиною з інвалідністю ІІІ групи, а також знаходиться у скрутному матеріальному стані.

В підтвердження доводів клопотання додано копію пенсійного посвідчення відповідача, з якої вбачається, що він отримує пенсію по інвалідності 3 групи загальне захворювання, а також копію посвідчення УБД.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Судовий збір - це грошова сума, що сплачується особою, яка звертається до суду. Розмір судового збору визначається законом і залежить від об`єктивних ознак позову (заяви), з яких правовідносин він виник і який предмет позову.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Велика Палата Верховного Суду 12.02.2020 у справі №545/1149/17 вказала, що вирішуючи питання про наявність обов`язку в особи-учасника бойових дій по сплаті судового збору за розгляд його заяви чи скарги, для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст.ст. 12, 22 ЗУ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

У даному випадку відсутні підстави вважати, що справа пов`язана із порушенням прав відповідача як учасника бойових дій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій.

Також, долучене до матеріалів справи посвідчення інваліда ІІІ групи не може бути безумовною підставою для звільнення позивача від сплати судового збору, оскільки положення п. 9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» визначений чіткий перелік таких осіб, а саме інваліди І та ІІ групи.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині 1 цієї статті.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року передбачено, що відповідно до ст. 8 Закону № 3674-VI та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У п.6.28. постанови Великої Палати Верховного Сулу від 22.02.2024 у справі № ь990/263/23 зазначено, що ЄСПЛ (у рішеннях від 26.07.2005 у справі «Княт проти Польщі», від 26.07.2005 у справі «Єдамський та Єдамська проти Польщі») вказав, що, оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розміру заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану.

Додані до апеляційної скарги документи не є безумовною підставою для звільнення (зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати) відповідача від сплати судового збору.

Отже, належних доказів, що в своїй сукупності підтверджують наявність (відсутність) доходів, їх розмір, наявність чи відсутність у власності майна, коштів на банківських рахунках (довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), тобто, достатніх доказів на підтвердження скрутного матеріального становища відповідача чи наявності інших обставин, що унеможливлюють сплату судового збору, скаржник суду не надав.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За таких обставин, відповідач повинен сплатити судовий збір за апеляційне оскарження судового рішення.

Відповідно до п.п. 6 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду визначений у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до п.п 1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі- застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи вищевикладене, сума судового збору, яку скаржник повинен сплатити за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 3633,60 грн. (3028х150% х0,8=3633,60).

З актуальними реквізитами для сплати вказаної суми судового збору скаржник може ознайомитися на офіційному веб-сайті Черкаського апеляційного суду за посиланням https://ack.court.gov.ua/sud4821/.

Частиною 2 ст. 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог встановлених ст. 356 цього Кодексу, а також в разі несплати суми судового збору застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу, тобто апеляційна скарга повинна бути залишена без руху і апелянту надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

На підставі викладеного апеляційну скаргу представника відповідача - адвоката Товстенка К .В. на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 29.12.2025 слід залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України,

у х в а л и л а :

у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу представника відповідача - адвоката Товстенка К .В. на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 29.12.2025 у цій цивільній справі залишити без руху та надати скаржнику строк для сплати судового збору в розмірі 3633,60 грн.,

Вказаний строк не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі несплати судового збору апеляційна скарга буде повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Черкаського

апеляційного суду Т.Л. Фетісова