Справа №295/1156/26
У х в а л а

26 січня 2026 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду міста Житомира Семенцова Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Архбудзем», третя особа Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

У січні 2026 року до суду надійшла указана позовна заява, в якій позивач просить: 1) встановити причинно-наслідковий зв`язок, не повна сплата ЄСВ відповідачем, що потягнуло за собою неотримання позивачем соціальних допомог: допомога малозабезпеченим сім`ям та Тепла зима, зі всіма доповненнями (безкоштовне харчування в школі); 2) зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України про надання довідки з нарахування втраченої мною допомоги малозабезпеченим сім`ям за вересень, жовтень 2025 року, згідно Постанови КМУ № 250 від 24.02.2003 «Про затвердження Порядку призначення і виплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям», так як на її звернення такої інформації не надали; 3) стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду в розмірі 23774,60 грн, до цієї суми, ще буде додано суму, яку надасть в довідці ГУ Пенсійного фонду України, а також 10000 грн моральної шкоди.

Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати ст. ст. 175-177ЦПК України.

При вирішенні питання прийняття позовної заяви до розгляду виявлено, що позовна заява не відповідає зазначеним вимогам.

У постанові Верховного Суду від 30 квітня 2024 року в справі № 910/12404/21 міститься висновок про те, що безпосередню мету, якої прагне досягнути позивач, звертаючись з позовом до суду, втілює спосіб захисту порушеного права, застосування якого має за ціль попередити, усунути чи компенсувати наслідки порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного цивільного права та інтересу.

Застосування способу захисту має бути об`єктивно виправданим і обґрунтованим, тобто залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання, оспорювання та спричинених відповідними діяннями наслідків (постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2020 у справі № 910/3009/18, від 19 січня 2021 у справі № 916/1415/19, від 18 січня 2013 у справі № 488/2807/17, від 4 липня 2023 у справі № 373/626/17).

Позивач вправі обирати будь-який із передбачених частиною другою статті 16 ЦК України способів захисту, а також способи захисту, передбачені договором або іншим законом. Проте не кожен спосіб захисту за своїми властивостями може бути застосований в окремо визначених конкретних правовідносинах (конкретній правовій ситуації).

Якщо обраний позивачем спосіб захисту порушеного права враховує зміст порушеного права, характер його порушення, наслідки, які спричинило порушення, правову мету, якої прагне позивач, обставини, наслідки порушення, такий спосіб захисту відповідає властивості (критерію) належності.

Так, у позовній заяві вказано некоректне формулювання заявленої вимоги, а саме «встановити причинно-наслідковий зв`язок, не повна сплата ЄСВ відповідачем, що потягнуло за собою неотримання позивачем соціальних допомог: допомога малозабезпеченим сім`ям та Тепла зима, зі всіма доповненнями (безкоштовне харчування в школі), оскільки такий обраний позивачем спосіб захисту не відповідає передбаченим цивільним законодавством.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175ЦПКУкраїни позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно зст. 5 ЦПК України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст позовних вимог впливає на з`ясування наявності підстав або перешкод для відкриття провадження у справі.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизовано у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, та повинна викладатися чітко й безумовно, а тому позивачу слід привести у відповідність зміст третього та четвертого пунктів позовних вимог, наведеним у позові обставинам, зокрема, виклавши чітко вимоги цих пунктів прохальної частини позовної заяви.

Пунктом 3 частини 3 статті 175 ЦПК України, визначено, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Проте, у вступній частині позовної заяви, зазначено, що вона не містить вимог майнового характеру, хоча позивач в пункті четвертому позовної заяви просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду в розмірі 23774,60 грн, до цієї суми, ще буде додано суму, яку надасть в довідці ГУ Пенсійного фонду України, а також 10000 грн моральної шкоди, тобто позивачем фактично заявлено вимоги саме майнового характеру.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, у позовах про стягнення грошових коштів, ціна позову визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Таким чином, позивачу необхідно вказати ціну позову, з урахуванням положень п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України.

Незазначення ціни позову унеможливлює вирішення клопотання позивача про звільнення її від сплати судового збору.

Окрім того, необхідно звернути увагу позивача на те, що в третьому та четвертому пункті прохальної частини позивачем пред`явлено вимоги до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, яке зазначено в позовній заяві в якості третьої особи, а не відповідача.

Згідно ч. 8 ст. 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Частиною 5 ст. 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Додані до позовної заяви в якості доказів всі долучені копії документів не засвідчені належним чином.

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

За положеннями ст. 185 ЦПК України, якщо позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України та/або не сплачено судовий збір, вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, вказана позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 43, 95, 175 - 177, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заявуОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Архбудзем», третя особа Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважаться неподаною та повернута позивачузі всіма доданими документами. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Семенцова