ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

26 січня 2026 року місто Чернівці справа №727/932/25

провадження №22-ц/822/425/26

Чернівецький апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Височанської Н.К., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційними скаргами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду м.Чернівців від 24 грудня 2025 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Сенс Банк», третя особа: приватний нотаріус Чернівецького міського нотаріального округу Козлова Наталія Володимирівна про витребування майна,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Шевченківського районного суду м.Чернівців від 24 грудня 2025 року відмовлено повністю у позові ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Сенс Банк», третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача: Приватний нотаріус Чернівецького міського нотаріального округу Козлова Наталія Володимирівна про витребування майна.

Повний текст рішення складено судом 02 січня 2026 року.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , інтереси яких представляє адвокат Карпюк Ю.М. сформувала в системі «Електронний Суд» 22 січня 2026 року дві апеляційні скарги на вказане рішення суду.

Однак, апеляційне провадження у справі не може бути відкрито, оскільки апеляційна скарга подана з порушенням вимог п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України, яка передбачає, що до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв`язку з цим, обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у нього коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатись достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, відстрочення або розстрочення такої сплати.

Апеляційним судом враховано, що Закон України «Про судовий збір» визначає порядок сплати судового збору, встановлює ставки, які залежать від змісту позовних вимог (майнового, немайнового характеру), інших заяв процесуального характеру, статусу особи позивача (юридична, фізична особа).

Наведений Закон визначає обов`язок особи, яка звертається до суду за захистом свого майнового, немайнового права та/або обов`язку, здійснити сплату судового збору. Такий обов`язок справляння судового збору є законним фінансовим обмеженням та убезпечує від надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Частиною 1 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з Законом України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211, 20 гривень) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140, 00 гривень).

Відповідно до п.6 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду має складати 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру (24224 грн.).

Отож, максимальний розмір судового збору за подання однієї апеляційної скарги становить 19379,20 грн. (3028 х 8 х 0,8).

Згідно ч.7 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Аналогічним чином вирішується й питання сплати судового збору за подання апеляційних чи касаційних скарг.

Оскільки апеляційні скарги подано двома заявниками то за подання апеляційної скарги кожним з них має бути сплачено судовий збір.

Як вбачається з матеріалів апеляційної скарги, позивачі оскаржують рішення суду першої інстанції щодо розгляду позовної вимоги майнового характеру, а саме про витребування житлового будинку з належними до нього надвірними спорудами та витребування земельної ділянки.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зазначено, що «майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості -визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18). Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці».

Майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами (стаття 190 ЦК України).

Тому вимоги у цій справі про витребування будинку та земельної ділянки мають майновий характер, оскільки підлягають грошовій оцінці.

Аналіз скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціну позову на день подання позовної заяви з урахуванням вартості спірного майна.

Отже, заявниками слід надати докази (наприклад, позовна заява з визначеною ціною позову станом на день її подання, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості майна тощо), які підтверджують ціну позову на день подання позовної заяви.

Згідно із частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

До обох апеляційних скарг додано одну квитанцію на ім`я ОСОБА_1 про сплату судового збору у розмірі 19968 грн.

При цьому, апелянтами в апеляційних скаргах не наведено розрахунку сплати вказаного судового збору, не вказано ціну позову та не додано доказів ціни позову за вимогою майнового характеру.

Враховуючи наведене, кожному заявнику необхідно визначити розмір судового збору з розрахунку 1 % від ціни позову х 150 %, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості спірного майна, із застосуванням коефіцієнту 0,8, і, за потреби, доплатити судовий збір кожним апелянтом окремим платіжним дорученням.

Судовий збір за подання апеляційної скарги має бути перераховано або внесено на такі реквізити доходного рахунку: Одержувач: Чернівецьке УК/ Чернівецька ТГ/22030101, Код отримувача (ЄДРПОУ): 37836095, Банк: Казначейство України (ЕАП), МФО (отримувача): 899998, р/р UA0024405, КОД 22030101, призначення платежу: судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду, назва суду Чернівецький апеляційний суд.

На підтвердження доплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його доплату.

Згідно ч.2 ст.357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наданням апелянту строку десять днів з дня отримання копії даної ухвали для виправлення зазначених вище недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду м.Чернівців від 24 грудня 2025 року залишити без руху.

Для усунення недоліків надати строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали, про що повідомити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Роз`яснити, що в разі не виправлення недоліків апеляційної скарги у встановлений у даній ухвалі строк, відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України, вона визнається неподаною і повертається апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Н.К. Височанська