НОВОУШИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 680/852/25
11 лютого 2026 року селище Нова Ушиця
Новоушицький районний суд Хмельницької області в складі судді Олійник А.О.,
з участю секретаря судового засідання Максимчука С.М.,
учасники справи:
позивач - АТ «Акцент-Банк»,
відповідач - ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
Зміст позовних вимог та позиції учасників справи
У грудні 2025 року Акціонерне товариство «Акцент-Банк» (далі АТ «Акцент-Банк») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.
Позовна заява мотивована тим, що 17 липня 2024 року відповідачем підписано Заяву щодо встановлення кредитного ліміту, на підставі якої відповідачу надано кредит у вигляді кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40,80 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку, як засіб доступу до рахунку.
ОСОБА_1 свої зобов`язання за вищевказаним кредитним договором не виконала у повному обсязі, внаслідок чого станом на 06 грудня 2025 року утворилася заборгованість у розмірі 73 940,44 грн, з яких: заборгованість за кредитом 41 406,32 грн, заборгованість за відсотками 31 284,12 грн, пеня 1 250 грн.
З урахуванням викладеного, АТ «Акцент-Банк» просило стягнути із ОСОБА_1 вказану суму заборгованості за кредитним договором, а також судові витрати.
Представник позивача АТ «Акцент-Банк» у судове засідання не з`явився, в позовній заяві, серед іншого, вказав про розгляд справи у його відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечив.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не повідомила, відзив на позов, заяви про розгляд справи у її відсутності чи відкладення розгляду справи суду не подала. Про дату, час та місце судового розгляду повідомлена шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем проживання. Однак до суду повернулися конверти із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відповідно до вимог п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України судова повістка є врученою відповідачу.
Вказані обставини та норми статті 223 ЦПК України вказують на наявність підстав для розгляду справи без участі сторін, а також для ухвалення заочного рішення, про що 11 лютого 2026 року суд постановив ухвалу.
Процесуальні дії у справі
15 грудня 2025 року позовну заяву залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків протягом 10 днів з дня вручення ухвали.
22 грудня 2025 року прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
21 січня 2026 року розгляд справи відкладено на іншу дату у зв`язку із неявкою в судове засідання відповідача.
Фактичні обставини справи, встановлені судом
17 липня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до АТ «Акцент-Банк» із заявою щодо встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком (далі -Заява), відповідно до умов якої остання просила встановити їй кредитний ліміт на поточний кредитний рахунок № НОМЕР_1 у гривні. Заява підписана власноручним цифровим електронним підписом (арк. спр.9 на звороті - 11).
Сума кредиту (ліміту) - від 1 000 грн до 200 000 грн. Ліміт до використання розраховується та встановлюється Банком, виходячи з внутрішніх процедур Банку. Клієнт беззастережно погоджується із тим, що Банк має право на свій розсуд в односторонньому порядку встановлювати, зменшувати або збільшувати розмір дозволеного кредитного ліміту, про що Банк повідомляє Клієнта шляхом надсилання повідомлень через дистанційні канали обслуговування (п. 6 Заяви).
Пільговий період користування кредитним лімітом становить до 62 днів за ставкою 0,000001%. У разі виходу з пільгового періоду на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,4% на місяць (п. 7 Заяви).
Строк кредитування (строк дії кредитної лінії) 240 місяців. Порядок погашення - щомісяця, до останнього дня поточного місяця включно, в розмірі не менше 5% від заборгованості та не менше нарахованих відсотків за користування кредитом, та не менше 100 грн й не більше повного розміру заборгованості за Договором про споживчий кредит п. п. 8,9 Заяви).
Штраф за несвоєчасне погашення кредиту та / або відсотків. Штраф списується в день списання відсотків: - 50 грн кожен раз, коли виникає прострочення по сплаті обов`язкового щомісячного платежу повністю або частково на суму від 100 грн; - 100 грн кожен раз, коли виникає прострочення по сплаті обов`язкового щомісячного платежу на суму від 100 грн другий місяць поспіль і більше; - 500 грн + 5% від суми загальної заборгованості, у разі непогашення протягом 60 календарних днів простроченого по сплаті обов`язкового щомісячного платежу за карткою із порушеним строком більше ніж на 30 днів (п. 10.2 Заяви).
Така ж інформація стосовно розміру кредиту, строку його повернення, відсотків за користування кредитом була доведена відповідачу у паспорті споживчого кредиту, який підписаний електронним цифровим підписом (арк. спр. 12 на звороті-13).
Згідно з даними довідок виданих АТ «Акцент-Банк», ОСОБА_1 відкрито рахунок № НОМЕР_2 та видано дві банківські картки. Кредитний ліміт встановлений 20 жовтня 2024 року у розмірі 2 000 гривень, згодом кредитним ліміт збільшувався та 08 листопада 2024 року встановлений у розмірі 41 500 грн за ініціативою Банку (арк. спр. 18).
Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права
Відповідно до частин першої, третьої статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
Згідно з статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
За договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками (стаття 1046 ЦК).
Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України (ч. 1 ст. 1048 ЦК).
Згідно з частиною першою статті 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлено договором.
Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Враховуючи положення ч.1 ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», правочин вважається вчиненим у електронній формі у випадку, якщо в ньому наявні всі обов`язкові реквізити документа.
У статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі.
Також відповідно до ч. 1, 2 ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора та/або підписувача електронного документа іншими суб`єктами електронного документообігу. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.
З врахуванням викладеного, наявність електронних підписів сторін підтверджує їх волю, спрямовану на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, забезпечує ідентифікацію сторін та цілісність документа, в якому втілюється воля останніх.
Суд установив, що між відповідачем ОСОБА_1 та АТ «Акцент-Банк» було укладено кредитний договір у виді Заяви щодо встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком від 17 липня 2024 року. Договір укладено в електронній формі, який підписаний електронним підписом, що узгоджено сторонами в п. 17 Заяви.
За умовами цього договору АТ «Акцент-Банк» надало ОСОБА_1 кредит у вигляді кредитного ліміту до 200 000 грн, розмір якого згідно довідки Банку, станом на 08 листопада 2024 року, становить 41 500 грн, строком на 240 місяців, зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 3,4 % на місяць у разі виходу з пільгового періоду, який складає 62 дні.
Дослідженні судом виписка по картці та розрахунок заборгованості за договором №б/н від 17 липня 2024 року (арк.спр.7-8, 14-17) підтверджують трати відповідачем кредитного ліміту, а також неналежне виконання умов кредитного договору щодо повернення кредитних коштів та сплати процентів за користування ними.
Неустойкою (штрафом, пенею), за статтею 549 ЦК України, є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання; штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (частина друга статті 551 ЦК України).
Відповідно до пункту 18 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України, доповнені згідно із Законом № 2120-IX від 15 березня 2022 року, згідно яких: «У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем)».
Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку, що 1 250 грн неустойки підлягають списанню позикодавцем (позивачем у справі) в силу вимог пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, а тому відсутні підстави для її стягнення з відповідача.
Відтак суд вважає, що позов є частково обґрунтованим, позовні вимоги частково доведеними,відповідач, у порушення умов укладеного договору, своєчасно не повернула кредитні кошти, у зв`язку з чим виникла прострочена заборгованість в розмірі 72 690,44 грн, з яких: заборгованість за кредитом 41 406,32 грн; заборгованість за процентами 31 284,12 грн, що підтверджується даними виписки по рахунку та розрахунком заборгованості.
Згідно статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи, обов`язок доказування покладається на сторін. Це положення є одним з найважливіших наслідків принципу змагальності у цивільному процесі.
Вказані обставини відповідач не спростував, доказів про належне виконання умов договору не надала.
Розподіл судових витрат
Згідно з частиною першою статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки позовна заява подана в електронній формі, що є підставою для застосування коефіцієнта 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, з урахуванням частково задоволення позовних вимог, відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір за подання позовної заяви у розмірі2 381,21 грн (3 028 х 0,8=2 422,40, 72 690,44 х 100 : 73 940,44 =98,30%, 2422,40 х 98,30% = 2 381,21).
Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд
Частково задовольнити позов Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» заборгованість за кредитним договором №б/н від 17 липня 2024 рокустаном на 06 грудня 2025 року в розмірі 72 690 (сімдесят дві тисячі шістсот дев`яносто) гривень 44 коп., з яких: заборгованість за кредитом 41 406,32 грн; заборгованість за процентами 31 284,12 грн.
У іншій частині позову відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» 2 381 (дві тисячі триста вісімдесят одну) гривню 21 коп. сплаченого судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення.
На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відповідач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ,РНОКПП - НОМЕР_3 .
Суддя А. О. Олійник