Справа № 461/9291/25
Провадження № 2/461/465/26
УХВАЛА

про призначення судово-психологічної експертизи

27.01.2026 м. Львів

Галицький районний суд м. Львова в складі:

головуючої судді Кротової О.Б.,

секретар судового засідання Петрушка І.С.

за участі:

представника позивачів Якименка Т.С.,

представника відповідача Вовк М.І.,

представника відповідача Гій А.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Львові клопотання представника позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 адвоката Якименка Тимура Сергійовича про призначення судово-психологічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції у Львівській області, Львівської обласної прокуратури про стягнення моральної шкоди, завданої порушенням обов`язку держави провести швидке й ефективне розслідування факту смерті,-

в с т а н о в и в:

В провадженні Галицького районного суду м. Львова перебуває вказана цивільна справа.

Ухвалою від 14.11.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі, призначено підготовче судове засідання.

Представник позивачів адвокат Якименко Т.С. 06.01.2026 подав клопотання про призначення у справі судово-психологічної експертизи, на вирішення якої просить поставити судовим експертам такі питання:

1. Чи є ситуація, що досліджується у цій справі, а саме надміру тривале досудове розслідування кримінального провадження щодо смерті сина в ДТП, психотравмувальною для ОСОБА_1 ?

1.1. Якщо так, то чи завдані ОСОБА_1 моральні страждання?

1.2. Якщо так, то який орієнтовний розмір становить грошова компенсація за завдані моральні страждання?

2. Чи є ситуація, що досліджується у цій справі, а саме надміру тривале досудове розслідування кримінального провадження щодо смерті сина в ДТП, психотравмувальною для ОСОБА_2 ?

2.1. Якщо так, то чи завдані ОСОБА_2 моральні страждання?

2.2. Якщо так, то який орієнтовний розмір становить грошова компенсація за завдані моральні страждання?

Проведення експертизи просить доручити судовим експертам Житомирського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (м. Житомир, вул. Театральна, 17/20). Витрати на проведення судової експертизи покласти на відповідачів.

Мотивує подане клопотання тим, що 17.12.2021 відповідач ОСОБА_3 керував автомобілем та здійснив наїзд на ОСОБА_4 , внаслідок чого останній помер на місці. Вказана обставина підтверджується матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000377 від 17.12.2021. Позивачі є батьками загиблого ОСОБА_4 , відтак факт завдання їм моральної шкоди у зв`язку із смертю сина не потребує доведення. Додатково моральної шкоди позивачам завдано тим, що вони вимушені брати участь в досудовому розслідуванні кримінального провадження: допити, слідчі експерименти, тощо. Також зазначає, що загальновідомим є факт заподіяння моральної шкоди батькам надмірно тривалим та неефективним досудовим розслідуванням їх дитини (більше чотирьох років). Вказує, що факт душевних страждань та розмір моральної шкоди має бути встановлений судовою психологічною експертизою, що потребує спеціальних знань у цій галузі. Попередньо позивачі оцінюють завдану моральну шкоду в розмірі по 384 000 грн кожному з них. Вказують, що внаслідок смерті сина ІНФОРМАЦІЯ_1 вони переживають душевні страждання, їх психічний стан погіршено. Психічне здоров`я позивачів додатково погіршилось внаслідок неефективного та надміру тривалого досудового розслідування у період з 17.12.2021 по 04.11.2025. З врахуванням уточнення в судовому засіданні 27.01.2026 представником позивачів установи, якій просить доручити проведення експертизи, проведення судово-психологічної експертизи просить доручити судовим експертам Хмельницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (м. Хмельницький, вулиця Володимирська, 109), оскільки така є найбільш територіально наближеною до місця проживання позивачів установою, в якій є експерти, які проводять такі експертні дослідження. Окрім цього, представник позивача просить витрати на проведення судової експертизи покласти на відповідачів, оскільки вартість експертизи є значною та непомірною для позивачів.

В судовому засіданні представник позивачів адвокат Якименко Т.С. клопотання підтримав, просив клопотання задоволити з підстав, наведених в такому.

Представник відповідача Львівської обласної прокуратури Вовк М.І. в судовому засіданні заперечила щодо задоволення клопотання про призначення судово-психологічної експертизи, надала пояснення, які відповідають її письмовим запереченням. Зокрема зазначила, що таке клопотання є необґрунтованим, оскільки представник позивачів не навів належного обґрунтування необхідності та об`єктивної неможливості вирішення справи без спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких неможливо встановити відповідні обставини справи, які мають значення для ухвалення об`єктивного рішення по суті заявлених вимог. Окрім цього, позивачі не були позбавлені можливості провести експертизу за їх власним замовленням в порядку ст. 106 ЦПК України, однак таким правом не скористались. Також вказує про відсутність вихідних даних для експерта, наприклад рішення суду про наявність ступеня вини спричинювача шкоди. Таким чином вважає, що задоволення клопотання призведе до штучного затягування розгляду справи. Також зазначила, що дану справу можливо вирішити без призначення судово-психологічної експертизи, оскільки висновки експерта у цій категорії справ носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом, тобто питання щодо завдання та розміру моральної шкоди суб`єктивно-оціночними. Разом з тим, у разі призначення у справі судово-психологічної експертизи витрати на проведення такої просить покласти на позивачів.

Представник відповідачаГоловного управління Національної поліції у Львівській області Гій А.А. в судовому засіданні щодо задоволення клопотання про призначення судово-психологічної експертизи заперечила. Покликається на те, що позивачі могли самостійно, за власним замовленням, провести таку експертизу ще до звернення до суду, а також те, що відсутність висновку судово-психологічної експертизи не перешкоджає встановленню обставин справи та розгляду її по суті. Разом з тим, у разі призначення у справі судово-психологічної експертизи витрати на проведення такої просить покласти на позивачів.

Заслухавши думку учасників справи, суд приходить до такого висновку.

Положеннями ст. 189 ЦПК України визначено, що завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Пунктом 4 частини 2 статті 12 ЦПК України передбачено, що суд сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Цивільним процесуальним кодексом України.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.43 ЦПК України учасники справи мають право подавати клопотання.

Згідно із ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч.2 ст.78 ЦПК України обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно п.8 ч.2 ст.197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Отже, судова експертиза, як один із засобів доказування, сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню та з`ясуванню обставин справи, ефективному вирішенню цивільних справ і постановленню законних і обґрунтованих судових рішень.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз, затвердженою наказом МЮУ 08.10.1998 №53/5 та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Як роз`яснено в п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Згідно частин 1-6 статті 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (стаття 104 ЦПК України).

Частинами 1 - 3 статті 23 ЦК України та роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди слід виходити з характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно із Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз, затвердженою наказом МЮУ 08.10.1998 №53/5, об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку).

Згідно пунктів 6.3., 6.4. Розділу VI Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертизпсихологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.

Беручи до уваги вищенаведене, враховуючи, що спір виник з приводу відшкодування моральної шкоди, заподіяної, на думку позивачів, неефективним досудовим розслідуванням та надмірною його тривалістю, і для з`ясування питань чи були дії відповідачів психотравмувальними для позивачів (потерпілих) та такими, що викликали страждання внаслідок ситуації, викладеної в позовній заяві, що потребує спеціальних знань у галузі психології, суд приходить до переконання, що клопотання про призначення експертизи є обґрунтованим та таким що підлягає задоволенню.

На підставі ч. 3 ст. 103 ЦПК України, суд з урахуванням обставин справи вважає за необхідне доручити провести судову психологічну експертизу Хмельницькому відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (місцезнаходження: м. Хмельницький, вул. Володимирська, 109).

Щодо питань, які слід поставити судовому експерту, суд, враховуючи Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, орієнтовний перелік питань, що ставляться на вирішення такої експертизи та перелік питань позивача, вважає за необхідне поставити запитання перед експертом, зазначені в резолютивній частині ухвали.

Щодо клопотання представника позивачів про покладення обов`язку щодо оплати вартості експертизи на відповідачів, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 4 ст. 139 ЦПК України суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат.

Згідно із ст. 15 Закону України «Про судову експертизу», проведення судових експертиз, обстежень і досліджень у кримінальному провадженні державними спеціалізованими установами, судово-медичними та судово-психіатричними установами на замовлення підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, виправданого, їх захисників, законного представника, потерпілого, його представника здійснюється за рахунок замовника. Витрати на проведення судових експертиз науково-дослідними установами Міністерства юстиції України та судово-медичними і судово-психіатричними установами Міністерства охорони здоров`я України у цивільних і господарських справах відшкодовуються в порядку, передбаченому чинним законодавством. Проведення інших експертних досліджень і обстежень державними спеціалізованими установами здійснюється за рахунок замовника. Державні спеціалізовані установи, а також фахівці, що не є працівниками цих установ, зазначені у статті 7 цього Закону, виконують інші роботи на договірних засадах.

Згідно із ч. 7 ст. 72 ЦПК України експерт має право на оплату виконаної роботи та на компенсацію витрат, пов`язаних з проведенням експертизи і викликом до суду.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані з проведенням експертизи.

Як вбачається з викладеного та відповідних роз`яснень, наданих у абз. 2 п. 20 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» №8 від 30 травня 1997 року, оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання. Якщо експертиза призначається за клопотанням обох сторін або з ініціативи суду, кошти на її оплату вносяться обома сторонами порівну. У разі незгоди сторони (сторін) оплатити вартість експертизи суд розглядає справу на підставі наявних доказів.

З роз`яснень викладених у п. 45 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року, також вбачається, що вирішуючи питання про відшкодування витрат, пов`язаних із проведенням судових експертиз, суду необхідно враховувати, що витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну. Тому в ухвалі про призначення експертизи суд вправі зобов`язати відповідну сторону перерахувати, у тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи експертній установі (судовому експерту, який не є працівником державної спеціалізованої установи) (ст. 7 Закону України «Про судову експертизу»). У разі відмови чи ухилення заінтересованої сторони від оплати витрат, пов`язаних із проведенням судової експертизи, суд скасовує ухвалу про призначення судової експертизи і настають наслідки, передбачені за ухилення від участі в експертизі.

Згідно із наведеними вище нормами, проведення експертизи спеціалізованими установами у цивільному судочинстві здійснюється на платній основі за рахунок замовника, така оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання, тобто в даному випадку сторони позивачів.

Обставини, на які покликаються позивачі щодо відсутності можливості оплатити проведення експертизи, самі по собі не є підставою для покладення обов`язку з оплати таких витрат на іншу сторону, в даному випадку відповідачів.

У зв`язку з наведеним, суд приходить до висновку, що витрати за проведення судово-психологічної експертизи слід покласти на позивачів, як на сторону, що заявила клопотання про проведення експертизи.

При цьому, суд вважає необхідним роз`яснити позивачам, що остаточний розподіл судових витрат здійснюється судом під час ухвалення рішення у справі згідно зі ст. 141 ЦПК України, з урахуванням результатів розгляду спору, а відтак у разі задоволення позову, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, будуть покладені на відповідачів.

Згідно з п.5 ч.1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою особи, яка бере участь у справі, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

У зв`язку з призначенням у справі судово-психологічної експертизи, суд вважає за необхідне зупинити провадження у справі на час її проведення.

Керуючись ст. 103, 104, 108, 197, 222, 252, 260, 353, 354 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 адвоката Якименка Тимура Сергійовича про призначення судово-психологічної експертизи задоволити частково.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції у Львівській області, Львівської обласної прокуратури про стягнення моральної шкоди, завданої порушенням обов`язку держави провести швидке й ефективне розслідування факту смерті судово-психологічну експертизу, на вирішення якої поставити питання:

1. Чи є ситуація, що досліджується у цій справі, а саме тривалість досудового розслідування кримінального провадження щодо смерті сина в ДТП з 17.12.2021 психотравмувальною для ОСОБА_1 ?

1.1. Якщо так, то чи завдані ОСОБА_1 моральні страждання?

1.2. Якщо так, то який орієнтовний розмір становить грошова компенсація за завдані моральні страждання?

2. Чи є ситуація, що досліджується у цій справі, а саме тривалість досудового розслідування кримінального провадження щодо смерті сина в ДТП з 17.12.2021 психотравмувальною для ОСОБА_2 ?

2.1. Якщо так, то чи завдані ОСОБА_2 моральні страждання?

2.2. Якщо так, то який орієнтовний розмір становить грошова компенсація за завдані моральні страждання?

Проведення експертизи доручити експертам Хмельницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (місцезнаходження: 29013, Україна, Хмельницький район, Хмельницька область, місто Хмельницький, вулиця Володимирська, будинок 109).

Для проведення експертизи надати експертній установі матеріали цивільної справи (справа № 461/9291/25, провадження №2/461/465/26).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України за дачу завідомо неправдивого висновку та відмову від виконання покладених обов`язків.

У задоволенні клопотання представника позивачів про покладення витрат за проведення експертизи на відповідачів відмовити.

Обов`язок оплати вартості проведення експертизи покласти на позивачів: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 27.01.2026

Суддя Ольга КРОТОВА