Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 2-3199/09
Провадження № 2-зз/711/4/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2026 року м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Кондрацька Н.М., розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі № 2-3199/09,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси із клопотанням, у якому просить скасувати заходи забезпечення позову, застосовані у цивільній справі № 2-3199/09 за позовом ЗАТ БК «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, скасувати арешт та зняти обтяження з належного їй на праві приватної власності нерухомого майна, накладене на підставі ухвали Придніпровського районного суду м. Черкас від 28.04.2009 у справі № 2-3199.

Відповідно до даних протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.01.2026, суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Кондрацька Наталія Миколаївна визначена для розгляду судової справи № 2-3199/09 (провадження № 2-зз/711/4/26).

Під час вивчення матеріалів клопотання про скасування заходів забезпечення позову, суддею встановлено обставини, які свідчать про недодержання заявником вимог, передбачених законом для звернення до суду з такими заявами (клопотаннями).

Одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода у наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ст. 129 Конституції України).

Як визначено у ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (ч. 2 ст. 12 ЦПК України).

Крім того, згідно з п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

У разі відсутності спеціальної норми щодо вирішення певних питань, що виникають при розгляді заяв на стадії виконання судових рішень у цивільних справах, мають застосовуватися положення ЦПК України, якими врегульовано аналогічні правовідносини.

Разом з тим, відповідно до ст. 182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Частиною другою статті 183 ЦПК України визначено, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Таким чином, якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду, оскільки право на суд не є абсолютним.

Як вбачається з поданого клопотання ОСОБА_1 на підтвердження направлення копії цього клопотання про скасування заходів забезпечення позову з додатками іншим учасникам справи додано квитанцію від 27.01.2026, що сформована АТ «Укрпошта» про сплату 00,00 грн. за відправку рекомендованого листа «АТКБ» та квитанцію від 27.01.2026 про сплату 00,00 грн. за відправку рекомендованого листа «Другий відділ держ в».

Проте суддя вважає, що такі докази направлення не свідчать про виконання позивачем положень ч.2 ст.183 ЦПК України з огляду на таке.

Відповідно до п.п.13 ч. 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 рекомендоване поштове відправлення - поштове відправлення, яке приймається для пересилання без оцінки відправником вартості його вкладення, відстежується в системі оператора поштового зв`язку на шляху пересилання відправлення та вручається одержувачу з підтвердженням вручення.

За змістом пункту 8 цих Правил, поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на прості та реєстровані. Реєстровані поштові відправлення поділяються на відправлення без оголошеної цінності (рекомендовані) та відправлення з оголошеною цінністю.

Водночас п. 62 Правил № 270 передбачено, що підтвердженням оплати послуг поштового зв`язку з пересилання письмової кореспонденції є, зокрема, розрахунковий документ про оплату послуги поштового зв`язку.

Статтею 1 Закону України «Про поштовий зв`язок» № 2722-IX від 03.11.2022 визначено, що розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку; поштове відправлення з оголошеною цінністю - реєстроване поштове відправлення, що приймається для пересилання з оцінкою вартості вкладення, визначеною відправником; реєстроване поштове відправлення - поштове відправлення, яке приймається для пересилання з видачею розрахункового документа, пересилається з приписуванням до супровідних документів та вручається одержувачу під розписку (шляхом проставляння письмового або електронного підпису) або з фіксацією технічними засобами.

Отже, за змістом положень Правил № 270 у взаємозв`язку із положеннями ст.1 Закону України «Про поштовий зв`язок» № 2722-IX від 03.11.2022, доказом, що підтверджує прийняття оператором поштового зв`язку поштового відправлення для пересилання є виданий ним відправнику розрахунковий документ встановленої форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо); разом з тим опис вкладення є підтвердженням того, які саме документи вкладені до поштового відправлення.

Тобто, належними доказами надсилання іншим учасникам справи копії клопотання про скасування заходів забезпечення позову з додатками є розрахунковий документ встановленої форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), виданий відправникові (позивачу) оператором поштового зв`язку при прийнятті реєстрованого поштового відправлення для пересилання із зазначенням номеру поштового відправлення, з якого вбачається, які саме документи направлені адресату.

Однак з доданих заявником до даного клопотання про скасування заходів забезпечення позову квитанцій (чеків), сформованих АТ «Укрпошта» неможливо встановити, які саме документи були направлені та не конкретизовано отримувачів.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

З огляду на відсутність належних доказів направлення заявником клопотання про скасування заходів забезпечення позову з додатками іншим учасникам справи, враховуючи вимоги ч. 2 с. 18 ЦПК України, суд вважає, що подане клопотання підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Керуючись ст. ст. 2, 12, 182, 183, 258-261, п.п.п.17.4 Перехідних положень ЦПК України суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі № 2-3199/09 повернути без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття рішення судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст ухвали складено 03.02.2026.

Суддя: Н. М. Кондрацька