Провадження № 2/761/3654/2026
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

12 лютого 2026 року Шевченківський районний суд м.Києва

в складі:

головуючого судді: Осаулова А.А.

за участю секретаря судових засідань: Путря Д.В.

представника позивача: ОСОБА_3.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному позовному провадженні в заочному порядку в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Представництва «Візз Ейр Хангарі Кфт.», третя особа - АТ «КБ «Приватбанк» про стягнення коштів, відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

В серпні 2025 р. ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Представництва «Візз Ейр Хангарі Кфт.», третя особа - АТ «КБ «Приватбанк» про стягнення коштів, відшкодування моральної шкоди, в якому просила стягнути з Представництвом «ВІЗЗ Ейр Хангарі Кфт. » грошові кошти в розмірі 24 963 грн 41 коп. сплачені за ненадані авіаквитки, грошові кошти в розмірі 20 000 грн моральної шкоди.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 12.04.2025 року, ОСОБА_1 через мобільний додаток «WIZZ Air» здійснила бронювання авіаквитків, а саме, 18.05.2025: Варшава-Фуншал, рейс W6 1535 та 25.05.2025: Фуншал-Варшава, рейс W6 1536 у Представництва «ВІЗЗ Ейр Хангарі Кфт.». В цей день о 19:11, на електронну пошту Позивача надійшов лист з реквізитами банківського рахунку, які є ідентичними реквізитам на офіційному сайті компанії. 13.04.2025 року, о 18:35, Мазур А. В. здійснила перерахування коштів в сумі 24 963 грн 41 коп. на зазначений у електронному листі рахунок.

17.04.2025 року, Позивачка отримала лист на електронну пошту, у якому її повідомлено, що платіж, який вона здійснила 13.04.2025, Відповідачем не отримано. За результатом звернення до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» щодо надання інформації стосовно здійсненого платежу, Позивача повідомлено, що кошти були зараховані на рахунок Відповідача належним підтвердженням чого є платіжна інструкція, а також повідомили, що кошти не повертались.

Позивач зазначає, що з метою купівлі авіаквитків через мобільний додаток «WIZZ Air» вона здійснила перерахування коштів на розрахунковий рахунок Відповідача, чим добросовісно виконала умови угоди щодо купівлі авіаквитків. В свою чергу, Відповідач не виконав умов договору, відмовивши у продажі авіаквитків Позивачу, а також не повернувши кошти, які ОСОБА_1 перерахувала на розрахунковий рахунок Представництва «ВІЗЗ Ейр Хангарі Кфт. » в рахунок оплати з купівлю-продаж авіаквитків. Позивач вважає, що Представництво «ВІЗЗ Ейр Хангарі Кфт.» не маючи на це обґрунтованої підстави фактично безпідставно заволоділа грошовими коштами в сумі 24 963 грн 41 коп.

Відмовивши у продажі авіаквитків, безпідставно заволодівши коштами, внаслідок невиконання Відповідачем зобов`язань за договором, а також вимог Закону України «Про захист прав споживачів», позивачу була завдана моральна шкода, яка полягала в суттєвих душевних стражданнях, погіршенні стану здоров`я, нервові переживання через незрозумілості причин відмови продажу авіаквитків, та втрати запланованого відпочинку. Моральну шкоду позивач оцінює в 20 000 гривень.

Вказане стало підставою для звернення до суду.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав за викладених у позовній заяві обставин, просив його задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив, відзив на позовну заяву не подав.

Третя особа в судове засідання не з`явилась, повідомлялась про день та час розгляду справи.

Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності (ч.ч. 1, 3 ст. 211 ЦК України).

У відповідності до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до вимог суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Ухвалою судді від 18.08.2025 р. відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання.

Ухвалою суду від 19.11.2025 р. витребувано у АТ КБ «Приватбанк», АТ «СІТІБанк» документи/інформацію (квитанції, проводики, тощо), що підтверджують зарахування/надходження коштів на рахунок представництва «ВІЗЗ Ейр Хангарі Кфт.», , рахунок НОМЕР_1 в АТ «СІТІБанк» грошових коштів та в якій сумі 13-18 квітня 2025 року від АТ КБ «Приватбанк» з рахунку ОСОБА_1 , код платника НОМЕР_2 , рахунок НОМЕР_3 .

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 12.04.2025 року, ОСОБА_1 через мобільний додаток «WIZZ Air» здійснила бронювання авіаквитків, а саме, 18.05.2025: Варшава-Фуншал, рейс W6 1535 та 25.05.2025: Фуншал-Варшава, рейс W6 1536 у Представництва «ВІЗЗ Ейр Хангарі Кфт.».

12.04.2025 о 19:11 год. на електронну пошту Позивача ІНФОРМАЦІЯ_1 надійшов лист з реквізитами банківського рахунку про необхідність оплати коштів за бронювання авіаквитків в сумі 24963,41 грн на розрахунковий рахунок представництва «ВІЗЗ Ейр Хангарі Кфт.», код ЄДРПОУ НОМЕР_4 , рахунок НОМЕР_1 в АТ «СІТІБанк» .

13.04.2025 року о 18:35 год ОСОБА_1 здійснила перерахування коштів в сумі 24 963 грн 41 коп. на зазначений у електронному листі рахунок, що підтверджується платіжною інструкцією №9375- 5668-9467-0665, випискою по рахунку та відповіддю АТ КБ «Приватбанк» від 19.12.2025 р. на ухвалу суду про витребування доказів.

Як вбачається з електронного листування між ОСОБА_1 та представництва «WIZZ Air» платіж про зарахування коштів знайдено не було, авіаквитки не заброньовані, кошти Представництвом «Візз Ейр Хангарі Кфт. » не повернуті (доказів протилежного суду не надано та матеріали справи не містять)

Особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала (ч. 1 ст. 1212 ЦК України).

У постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 922/3412/17 (провадження № 12-182гс18) та від 13 лютого 2019 року у справі № 320/5877/17 (провадження № 14-32цс19) зроблено висновок, що «предметом регулювання глави 83 ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Відповідно до частин першої та другої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 ЦК України».

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.01.2019 р. у справі №753/15556/15-ц зазначено, що зобов`язання з повернення безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) вiдсутнiсть правової підстави для набуття або збереження майна. Вiдсутнiсть правової підстави - це такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовiдношення i його юридичному змісту. Тобто, вiдсутнiсть правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Якщо правочин утворює правову підставу для набуття (збереження) майна, статтю 1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.

Винятком є випадки, коли майно безпідставно набуте у зв`язку із зобов`язанням (правочином), але не відповідно до його умов

Про наведене зазначив Верховний Суд у постанові від 12 серпня 2021 року у справі № 910/17567/19.

Оскільки відповідач отримав від позивача кошти в сумі 24 963 грн 41 коп, відповідні послуги з бронювання авіаквитків не надав, кошти не повернув, суд дійшов висновку, що вказані кошти були безпідставно отримані Представництвом «Візз Ейр Хангарі Кфт. » та підлягають поверненню ОСОБА_1 .

Щодо відшкодування моральної шкоди в розмірі 20000,00 грн, слід зазначити наступне.

Статтею 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, крім іншого, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я.

У відповідності до п. 3 Постанови Пленуму Верховного суду України N 4 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної(немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості (п. 9 вказаної Постанови).

Обґрунтовуючи свої вимоги в частині заподіяння моральної шкоди позивач посилалась на те, що відмовивши у продажі авіаквитків, безпідставно заволодівши коштами, внаслідок невиконання Відповідачем зобов`язань за договором, а також вимог Закону України «Про захист прав споживачів», позивачу була завдана моральна шкода, яка полягала в суттєвих душевних стражданнях, погіршенні стану здоров`я, нервові переживання через незрозумілості причин відмови продажу авіаквитків, та втрати запланованого відпочинку.

Згідно з практикою ЄСПЛ, порушення прав людини вже саме по собі тягне за собою моральні страждання та виникнення моральної шкоди, а тому факт страждань доказування не потребує, для суду достатньою підставою для присудження компенсації моральної шкоди є сам факт порушення права (справа «Науменко проти України»).

Пунктом 6.4 Методичних рекомендацій "Відшкодування моральної шкоди" (лист Міністерства юстиції від 13 травня 2004 року № 35-13/797) роз`яснено, що моральну шкоду не можна відшкодувати в повному обсязі, так як немає (і не може бути) точних критеріїв майнового виразу душевного болю, спокою, честі, гідності особи. Будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз. У будь-якому випадку розмір відшкодування повинен бути адекватним.

Практика ЄСПЛ з питання відшкодування моральної шкоди свідчить про те, що оцінка такої шкоди за своїм характером, є складним процесом, за винятком випадків, коли сума компенсації встановлена законом. Цілком адекватними і самодостатніми критеріями визначення розміру належної потерпілому компенсації є морально-правові імперативи справедливості, розумності та добросовісності.

У даному випадку позивачем доведено причинно-наслідковий зв`язок між завданою шкодою та діями з боку відповідача, які це спричинили. Між тим, позивачем не в повній мірі обґрунтовано розмір моральної шкоди, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості.

Суд, враховуючи обставини справи, виходячи з засад розумності та справедливості, вважає, що достатнім для відшкодування моральної шкоди, завданої позивачу, є стягнення 3000,00 грн.

Згідно ст. 141 ЦПК України з Представництва «Візз Ейр Хангарі Кфт.» на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі - 1211,20

На підставі вищевикладеного та керуючись, ст.ст. 23, 1212 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 128, 211, 223, 263, 265, 273 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Представництва «Візз Ейр Хангарі Кфт.», третя особа - АТ «КБ «Приватбанк» про стягнення коштів, відшкодування моральної шкоди, - задовольнити частково.

Стягнути з Представництва «Візз Ейр Хангарі Кфт.» на користь ОСОБА_1 безпідставно набуті кошти в сумі - 24 963 грн 41 коп., моральну шкоду в розмірі 3000,00 грн, а всього 27963,41 грн.

Стягнути з Представництва «Візз Ейр Хангарі Кфт.» на користь держави судовий збір в розмірі - 1211,20 грн.

В задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_1 до Представництва «Візз Ейр Хангарі Кфт.» про відшкодування моральної шкоди - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити учасників:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1

Відповідач Представництво «Візз Ейр Хангарі Кфт.», , м. Київ, бульв. Т. Шевченка, 33Б, 3 поверх.

Суддя: Андрій Осаулов