Справа № 302/1137/25
Провадження № 2/302/35/26
УХВАЛА

про повернення розгляду справи до стадії підготовчого провадження

12 лютого 2026 року селище Міжгір`я Закарпатської області

Міжгірський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Повідайчика О.І.

за участі:

секретаря судового засідання Митряка І.П.,

представника позивачів адвоката Гримута Д.Ю.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідачки адвоката Кривки П.П.,

під час розгляду у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в селищі Міжгір`я Хустського району Закарпатської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ПрАТ «Закарпаттяобленерго», Відділ містобудування, архітектури та інфраструктури Міжгірської селищної ради, Державна інспекція архітектури та містобудування України, про усунення перешкод у користуванні майном, за клопотанням представника позивачів адвоката Гримута Д.Ю.

В С Т А Н О В И В :

14 серпня 2025 року до Міжгірського районного суду Закарпатської області надійшла позовна заява ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , подана в їх інтересах представником адвокатом Гримут Дмитром Юрійовичем, до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ПрАТ «Закарпаттяобленерго», Відділ містобудування, архітектури та інфраструктури Міжгірської селищної ради, Державна інспекція архітектури та містобудування України, про усунення перешкод у користуванні майном.

Ухвалою судді Міжгірського районного суду Закарпатської області від 14.08.2025 було відкрито провадження у справі та призначено в ній підготовче засідання.

Внаслідок процесуальної поведінки учасників справи проведення підготовчого засідання неодноразово відкладалось.

20 листопада 2025 року ухвалою суду було закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду.

02 лютого 2026 року під час судового розгляду представник позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - адвокат Гримут Д.Ю. звернувся до суду з клопотанням про повернення до підготовчого засідання та зміну предмету позову.

Клопотання мотивоване тим, що після встановленого судом строку для подання доказів і закриття підготовчого провадження, в порушення приписів ст. 83 ЦПК України сторона відповідача подала, а суд прийняв документи в справі. Після долучення стороною відповідача нових документів на стадії судового розгляду та їх безпосереднього дослідження судом позивачі виявили бажання реалізувати своє право на зміну позовних вимог і подали відповідну заяву до суду.

З метою надання можливості учасникам висловити свої позиції з приводу заявленого представником позивачів клопотання, та за клопотанням представника відповідачки адвоката Кривки П.П. в судовому засіданні було оголошено перерву до 12.02.2026.

Під час судового засідання представник позивачів адвокат Гримут Д.Ю. підтримав заявлене клопотання та наполягав на його задоволенні.

Представник відповідачки адвокат Кривка П.П. заперечив проти задоволення клопотання, обґрунтовуючи його спливом процесуального строку на звернення до суду із заявою про зміну предмету позову.

ПрАТ «Закарпаттяобленерго», Відділ містобудування, архітектури та інфраструктури Міжгірської селищної ради, Державна інспекція архітектури та містобудування України участі представників у судове засідання не забезпечили, свою позицію з приводу заявленого клопотання не висловили.

Розглянувши клопотання, заслухавши учасників справи оглянувши матеріали справи суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно з приписами ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Відповідно до ч. 6 ст. 13 ЗУ «Про судоустрій та статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12.01.2022 у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що: "при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод." У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12.01.2022 у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що: "при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод." У постанові Верховного Суду 18 травня 2022 року у справі № 570/5639/16-ц (провадження № 61-19440св21) зроблено правовий висновок, що зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких з позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин. Позивач має право на уточнення позовних вимог, враховуючи приписи статей 13, 175, 197 ЦПК України, якими передбачено виключне право позивача на визначення предмета та підстав спору, а також способу захисту порушеного права та інтересу. Одним із завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. (Аналогічні висновки викладено в постанові КЦС/ВС від 05.11.2025 у справі № 638/15043/20).

Суд зауважує, що процесуальними нормами не передбачено повернення під час розгляду справи до стадії підготовчого провадження.

Водночас суд уважає обґрунтованими доводи представника позивачів адвоката Гримута Д.Ю., щодо подання стороною відповідача доказів з порушенням порядку ст. 83 ЦПК України, які були долучені судом до матеріалів справи, з метою повного та всебічного з`ясування її фактичних обставин.

Подання нових доказів дає можливість з`ясувати певні обставини в справі, які в свою чергу можуть мати вплив на підстави й предмет позову. При розгляді цього клопотання суд не вдається до оцінки доказів, які було долучено судом за клопотанням сторони з поновлення процесуального строку. При цьому бере до уваги, що оцінка впливу зазначених доказів на предмет і підставу позову є правом позивача, яке могло бути ним реалізоване за умови належного дотримання приписів процесуального закону стороною відповідача. При розгляді справи суд, серед іншого, має обов`язок забезпечити змагальність і рівність сторін, зокрема шляхом створення паритетних умов для реалізації процесуальних повноважень учасників.

Згідно з практикою Верховного Суду, викладеною у постановах від 03.10.2019 у справі № 902/271/18, від 16.02.2021 у справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 у справі № 923/525/20, постанові від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21 суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Однак такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій цивільного процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

З метою уникнення надмірного формалізму та для забезпечення рівності й змагальності сторін і реалізації ними своїх процесуальних повноважень, суд доходить висновку про необхідність повернення на стадію підготовчого провадження.

Керуючись ст. 189, 196, 259-261 та 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Розгляд справи повернути до стадії підготовчого провадження.

Підготовче засідання в справі призначити на 12.02.2026 на 11:15 год.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала виготовлена окремим документом після закінчення судового засідання, в порядку ч. 5 ст. 259 ЦПК України.

Головуючий суддя О.І. Повідайчик