Справа № 947/5239/26
Провадження № 2/947/2316/26
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11.02.2026 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Бескровний Я.В., розглянувши матеріали позовної заяви поданої ОСОБА_1 до Департаменту міського господарства Одеської міської ради, ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування частки квартири,визнання незаконним розпорядження органу приватизації,визнання частково недійсним свідоцтва про право власності, -

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява подана ОСОБА_1 до Департаменту міського господарства Одеської міської ради, ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування частки квартири,визнання незаконним розпорядження органу приватизації,визнання частково недійсним свідоцтва про право власності.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.02.2026 для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Бескровного Я.В. Фактично матеріали передано судді згідно реєстру передачі справ 06.02.2026р.

Вирішуючи питання щодо прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до вимог ст. 184 ЦПК України, позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції.

Частиною 1 ст. 187 ЦПК України передбачено, що за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку. передбаченому ст. 185 цього Кодексу.

Відкриття провадження у справі позовного провадження є визначальною стадією судового процесу і може здійснюватись судом лише у випадку відповідності поданої позовної заяви вимогам, визначеним процесуальним законом. За змістом ст.185 ЦПК України у випадку встановлення суддею невідповідності поданої позовної заяви вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, він постановляє ухвалу про залишення такої заяви без руху, яка з огляду на засади обов`язковості судових рішень є обов`язковою для позивача. Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України наслідки, пов`язані з невиконанням вимог такої ухвали суду, несе сторона позивача.

У зв`язку із зазначеним, звернення позивача до суду зобов`язує суддю до вчинення необхідних процесуальних дій з метою з`ясування можливості відкриття провадження у цивільній справі. Зокрема, з`ясуванню підлягають питання чи немає підстав для залишення позовної заяви без руху, для повернення позовної заяви, для відмови у відкритті провадження у справі.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 не сформовано належний склад учасників справи та невірно визначено процесуальний статус сторін.

Слід зауважити, що згідно положень ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (ст. 48 ЦПК України).

Згідно із ч. 3 ст. 42 ЦПК України, у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Водночас справи про визнання недійсним договору дарування частки квартири,визнання незаконним розпорядження органу приватизації,визнання частково недійсним свідоцтва про право власності подана за правилами позовного провадження, у зв`язку з чим зазначення у позовній заяві ОСОБА_1 , як заявника є не вірним.

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Враховуючи те, що визнання права власності на майно є майновим спором, заявлена позовна вимога має вартісне, грошове вираження.

Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Будь-який майновий спір має ціну.

В порушення вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позивачем не зазначено ціни позову.

Відповідно до п. п. 2 ч. 1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно - вартістю майна.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»), висновок про вартість майна є його невід`ємною частиною.

Таким чином, ціна позову, яка позивачем не зазначена, повинна відповідати вартості транспортного засобу, право власності на який просить визнати позивач.

У той же час, на підтвердження дійсної вартості вказаного майна, не представлено жодного доказу, а тому встановити точну ціну позову на момент подання позову до суду з метою визначення суми судового збору, яка підлягає сплаті за вимогу про визнання права власності, не можливо.

Згідно статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 заявлено чотири вимоги:

1)визнання недійсним договору дарування (вимога немайнового характеру);

2)визнання незаконним розпорядження органу приватизації (вимога немайнового характеру);

3)визнати частково недійсним свідоцтво про право власності (вимога немайнового характеру);

4)визнати право власності на частки квартири (вимога майнового характеру).

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1331,20 грн.) (ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою підприємцем, справляється судовий збір в розмірі 1-го відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1331,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (16640 грн.).

Таким чином, враховуючи, що у позовній заяві міститься три вимоги немайнового характеру та одна вимога майнового, ОСОБА_1 необхідно сплатити за кожну вимог вимогу немайнового характеру судовий збір у розмірі 1331,20 (1331,20 х 3- 2662,50(з урахуванням вже частково сплаченого судового збору) = 1331,20 грн.), та майнову вимогу з урахуванням визначеної ціни позову або ж максимальний розмір за подання майнової вимоги у розмірі 16640 грн.

При цьому суд роз`яснює, що під поняттям «усунення недоліку» розуміється подання в суд документу про сплату судового збору, а не сплата у встановлений строк без своєчасного надання суду доказу (документу) про сплату (відповідна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 23.01.2020 року у справі № 910/10366/17).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст .ст. 175 і 177 цього кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху та надати для усунення зазначених недоліків строк у десять днів, починаючи з дня вручення даної ухвали.

Керуючись ст. ст. 175, 176, 177, 185, 187 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву подану адвокатом Павленко Тамари Костянтинівни до Департаменту міського господарства Одеської міської ради, ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування частки квартири,визнання незаконним розпорядження органу приватизації,визнання частково недійсним свідоцтва про право власності -залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Бескровний Я. В.