Справа № 194/1948/25
Номер провадження № 2/194/396/26
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2026 року м.Тернівка

Тернівський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - Хоменка Д.Є.,

за участю секретаря судового засідання - Єрмолаєвої А.Г.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ), до ОСОБА_2 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про розірвання шлюбу та стягнення аліментів.

Аргументуючи заявлені вимоги, зазначає, що 13.03.2024 року між нею та відповідачем укладено шлюб, який було зареєстровано у Селидівському відділі ДРАЦС Донецької області, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 .

Від даного шлюбу позивач з відповідачем мають спільну дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач також зазначає, що сімейні стосунки з відповідачем фактично припинені, спільного господарства не ведуть, відповідач матеріально не допомагає, участі у вихованні дитини не бере, шлюб фактично розпався, подальше спільне життя і збереження шлюбу є неможливим.

Позивач вказує, що вона проживає з дитиною окремо, є внутрішньо переміщеною особою, несе всі витрати самостійно, тому просить стягнути з відповідача аліменти на користь позивача у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подання позову і до досягнення дитиною повноліття.

Ухвалою судді від 12 грудня 2025 року у справі відкрите спрощене позовне провадження з повідомленням сторін.

Позивач у судове засідання не з`явилася, в позовній заяві просить розглядати справу без її участі, проти розірвання шлюбу не заперечує, примирення не потребує.

Відповідач в судове засідання не з`явився, подав до суду письмову заяву, в якій просить розглядати справу без його участі, проти розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини не заперечує, на примиренні не наполягає.

Від сторін не надійшло клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін. Відзиву на позов відповідачем не надано.

Беручи до уваги, що справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до переконання про задоволення позову на підставі наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , перебувають у шлюбі, який зареєстрований 13 березня 2024 року Селидівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, за актовим записом № 14, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб.

Від шлюбу сторони мають малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На час розгляду справи шлюбні стосунки між сторонами припинені, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, позивачка не бажає зберегти шлюб, відповідач не заперечує проти розірвання шлюбу, тому шлюб між сторонами повинен бути розірваний.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя відповідно до ст. 110 СК України.

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбних відносин, що є неприпустимим.

Відповідно до ст. 112 ч. 2 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Приймаючи до уваги, що причини, які спонукають наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Оскільки відповідач при реєстрації шлюбу прізвище змінювала, що вбачається з дослідженого свідоцтва про укладення шлюбу та враховуючи ту обставину, що остання просила залишити прізвище - ОСОБА_4 , то після розірвання шлюбу їй слід залишити прізвище яке вона отримала при реєстрації шлюбу.

Щодо позовних вимог про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини суд зазначає наступне.

Відповідно до довідок від 02.06.2025 року № 1250- та № 1250- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстровані за адресою: АДРЕСА_3 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 141 СК України, мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

У ч. 2 ст. 51 Конституції України закріплено обов`язок батьків по утримуванню дітей до досягнення ними повноліття.

Відповідно до ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Відповідно до ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує, серед іншого, стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків. При цьому розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

В той же час в ч. 5 ст. 183 СК України передбачено право того з батьків, разом з яким проживає дитина звернутися до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку.

Враховуючи, що дитина проживає разом з матір`ю, виходячи з принципу розумності та справедливості, зважаючи на те, що мінімальний розмір аліментів на дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, а також те, що відповідач не заперечує проти задоволення позову, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в частині стягнення з відповідача аліментів на користь позивача на утримання малолітньої дитини - сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ., в розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) платника аліментів.

Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивачем при поданні позову до суду сплачено судовий збір у сумі 968,96 грн., згідно квитанції про сплату № 7779-1146-3742-8983 від 09.12.2025 року.

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 141, ч. 1 ст. 142 ЦПК України та ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», а також те, що позов ОСОБА_1 задоволений повністю, відповідач визнав позов у повному обсязі, суд приходить до висновку про необхідність стягнення з відповідача на користь позивача судового збору в розмірі 484,48 грн., тобто 50 відсотків судового збору, сплаченого позивачем під час подання позову, а також інші 50 відсотків, тобто 484,48 грн. повернути позивачу з Державного бюджету України.

Керуючись ст.ст. 78,81,89,141-142,263-265 ЦПК України, ст.ст. 110,112 СК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ), до ОСОБА_2 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 13.03.2024 року Селидівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, за актовим записом № 14.

Після припинення шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище « ОСОБА_4 ».

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 судовий збір у розмірі 484,48 грн.

Повернути ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого нею при поданні позову згідно квитанції № 7779-1146-3742-8983 від 09.12.2025 року, що складає 484,48 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 аліменти у розмірі частини(однієї четвертої) всіх видів заробітку(доходу) відповідача, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подання позову 01.12.2025 року і до досягнення дитиною 18 років.

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Хоменко Д.Є.