Справа №464/97/26
пр.№ 2/464/1126/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.01.2026 року суддя Сихівського районного суду м.Львова БЕСПАЛЬОК О.А., розглянувши матеріали ОСОБА_1 до Квартирно-експлуатаційного відділу м.Львова про визнання права власності,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати за ним та членами його сім`ї право власності на службову квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Сихівського районного суду м.Львова від 08 січня 2026 року вказану позовну заяву залишено без руху. Для усунення зазначених в ухвалі недоліків позивачу було надано строк п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Копію вищевказаної ухвали, позивачем було отримано 15 січня 2026 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

20 січня 2026 року від позивача надійшло клопотання про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви, де останній зазначає, що у зв`язку із виготовленням технічного паспорта на квартиру та визначення вартості спірного майна для сплати судового збору йому потрібний додатковий час.

Суд, вивчивши доводи поданого клопотання, встановив наступне.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави та з боку держави може бути піддане обмеженням, зокрема шляхом встановлення певної процедури розгляду справи.

Звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з вказаного порядку.

З метою забезпечення безперешкодного доступу до правосуддя цивільним процесуальним законодавством чітко регламентовані підстави та порядок залишення позову без руху.

За змістом ч.2 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (ст.120 ЦПК України).

Статтею 126 ЦПК України встановлено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

За положеннями ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Суд, дослідивши клопотання позивача щодо продовження процесуального строку на усунення недоліків позовної заяви, дійшов висновку про відмову у продовженні такого строку, оскільки позивачу надавався достатній строк на усунення недоліків позовної заяви; до клопотання про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви не долучено будь-яких доказів на підтвердження того, що позивач звернувся з відповідними запитами суб`єкта оціночної діяльності.

За таких обставин підстави для задоволення клопотання про продовження процесуального строку на усунення недоліків позовної заяви відсутні, та суд відмовляє у задоволенні такого.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що вказані недоліки позивачем не усунуто в строк, визначений судом, позовна заява повинна вважатися неподаною та повертається позивачу.

За змістом ч.7 ст.185 ЦПК України, повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст.185 ЦПК України,

у х в а л и в :

відмовити позивачу ОСОБА_3 у задоволенні клопотання про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви Квартирно-експлуатаційного відділу м.Львова про визнання права власності.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Квартирно-експлуатаційного відділу м.Львова про визнання права власності - вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

СУДДЯ Оксана БЕСПАЛЬОК