Справа № 643/2328/26
Провадження № 2/643/3959/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.02.2026

12 лютого 2026 року місто Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Сугачова О.О., знайомившись з матеріалами цивільної справи №643/2328/26; 2/643/3959/26 за позовною заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Харківське-97» в особі представника адвоката Вініцького Миколи Вікторовича, до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкової території,

в с т а н о в и в:

В провадження судді Сугачової О.О. згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 110.02.2026 надійшла вищевказана цивільна справа.

Відповідачкою за вказаною позовною заявою є - ОСОБА_1 , яка в минулому у 1990 роках була працівником прокуратури Ленінського району м. Харкова, в якої одночасно працювала старшим помічником прокурора Сугачова О.О., а тому наявність такої обставини може викликати сумнів у неупередженості судді Сугачової О.О.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені у статтях 36, 37 ЦПК України.

Пунктом 5 ча.1 ст. 36 ЦПК України визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з ч. 1 ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

Відповідно до ч.1 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження

Отже, минула робота із Мусієнко С.О. є об`єктивною зацікавленістю судді в результаті справи, що є підставою для самовідводу.

Із практики Європейського суду з прав людини (далі ? ЄСПЛ) слідує, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається, окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумнівів у неупередженості конкретного судді (параграфи 45-50 рішення ЄСПЛ у справі "Morel проти Франції" (Morel v. France); параграф 23 рішення ЄСПЛ у справі "Pescador Valero проти Іспанії" (Pescador Valero v. Spain) або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (параграф 40 рішення ЄСПЛ у справі "Luka проти Румунії" (Luka v. Romania), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (параграф 44 рішення ЄСПЛ у справі "Wettstein проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland); параграф 30 рішення ЄСПЛ у справі "Pabla Ky проти Фінляндії" (Pabla Ky v. Finland); параграф 96 рішення ЄСПЛ у справі "Micallef проти Мальти" (Micallef v. Malta).

У рішенні від 09 листопада 2006 року в справі "Білуха проти України" ЄСПЛ з посиланням на його усталену практику підкреслив, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед іншого, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (параграф 49). Стосовно об`єктивного критерію Суд зазначив, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (параграф 52).

Згідно з пунктом 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, які схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, суддя заявляє самовідвід від участі у розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Головна мета самовідводу (відводу) гаранутвання безсторонності судді, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді (Ухвала Верховного Суд уу складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.02.2024, справа №759/23377/20; провадження №61-15397св23).

Отже, враховуючи вищевикладене, вважаю за необхідне заявити самовідвід та передати справу для проведення повторного автоматизованого розподілу.

Керуючись ст.ст. 37,40,41 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Заявити суддею Сугачовою О.О. самовідвід від розгляду цивільної справи №643/2328/26; 2/643/3959/26 за позовною заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Харківське-97» в особі представника адвоката Вініцького Миколи Вікторовича, до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкової території.

Цивільну справу направити для передачі належному складу суду у відповідності до правил ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Сугачова