Справа № 468/1730/20
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

11.02.2026 року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі: головуючого судді Янчук С.В., за участю секретаря Волощук А.І., представників сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Баштанка питання про виправлення описки в ухвалі Баштанського районного суду Миколаївської області від 19.11.2025 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Баштанського районного суду Миколаївської області знаходиться цивільна справа №468/1730/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

19.11.2025 року Баштанським районним судом Миколаївської області було постановлено ухвалу про призначення по справі повторної комплексної судової автотоварознавчої та судової оціночно-будівельної експертизи.

10.12.2025 року до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 адвоката Голоденко Л.О. про виправлення описки у вказаній ухвалі. На думку останнього в ухвалі: взагалі не йде мова про клопотання судового експерта, предметом розгляду якого було судове засідання від 19.11.2025 року; не зазначено щодо поданих представником позивача письмових пояснень; не містить вказівки щодо зобов`язання відповідача надати доступ до приміщення та забезпечити свою присутність під час проведення судового експерта; в ухвалі не зазначено дату складання повного тексту, для можливості оскарження такої ухвали. Крім того, вказує , що представнику позивача не забезпечено доступу до електронної справи.

В судовому засіданні представник позивача заяву підтримав та просив її задовольнити.

В судовому засідання представник відповідача заперечив проти задоволення заяви про виправлення описки посилаючись на її необґрунтованість.

Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку необхідності відмови в задоволенні заяви про виправлення описки, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

В свою чергу вищенаведені вимоги представника позивача ОСОБА_1 адвоката Голоденко Л.О., викладені в заяві про виправлення описки, фактично свідчать про необхідність зміни змісту судового рішення, а не усунення певних неточностей.

Зокрема, сама резолютивна частина заяви містить прохання виправити описку в ухвалі шляхом «доповнення в тексті», що є неприпустимим та таким, що виходить за межі предмету розгляду питання про виправлення описки.

В даному випадку, суд не припустився описок щодо відомостей, на які вказує заявник, а взагалі їх не зазначав, тобто наведені заявником обставини є новими, відмінними від тих, що зазначенні в вищевказаній ухвалі, а відтак їх виправлення є неможливим.

Вищенаведені представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Голоденко Л.О. обставини не містять в собі ознак описки та лише свідчать про необхідність зміни змісту ухвали, а тому в задоволенні заяви слід відмовити з огляду на її необґрунтованість.

Окрім цього, необхідність відмови в задоволенні заяви обумовлена наступним.

Щодо не зазначення в ухвалі дати складання повного тексту, то слід вказати, що відсутність таких відомостей в даному випадку жодним чином не перешкоджає її оскарженню, оскільки за змістом ст. 354 ЦПК України строк оскарження ухвали обчислюється з дня складення повного судового рішення, лише за умови якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, при цьому, ухвала від 19.11.2025 року про призначення по справі повторної комплексної судової автотоварознавчої та судової оціночно-будівельної експертизи була проголошення в повному тексті та вирішення питання здійснювалося з повідомленням (викликом) учасників справи. Слід також зазначити, що ст. 354 ЦПК України передбачає право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали, який відраховується з дня вручення йому відповідної ухвали суду, що також спростовує доводи щодо наявності перешкод у реалізації права на оскарження ухвали суду.

Щодо не зазначення в ухвалі вказівки про зобов`язання відповідача надати доступ до приміщення та забезпечити свою присутність під час проведення судового експерта, слід вказати, що така вимога фактично містить ознаки позовної вимоги (зобов`язання особи вчинити певні дії) та її вирішення шляхом виправлення описки є недопустимим, виходячи з загальних засад цивільного судочинства.

Вимога щодо незабезпечення доступу до електронної справи також не може бути предметом розгляду питання про виправлення описки, що також свідчить про необґрунтованість заяви.

Вказане є підставою для відмови в задоволенні зави про виправлення описки в ухвалі суду.

На підставі викладеного та керуючись ст. 269 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Голоденко Л.О. про виправлення описки в ухвалі Баштанського районного суду Миколаївської області від 19.11.2025 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана Миколаївському апеляційному суду протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: