Провадження № 2-с/643/48/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.02.2026

10 лютого 2026 року місто Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Сугачова О.О. вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу,

в с т а н о в и в:

29.01.2026 до Салтівського районного суду міста Харкова надійшла заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу № 643/22600/25, 2-н/643/4955/25 від 19.12.2025.

Заявниця зазначає себе у тексті заяви про скасування судового наказу як «Жінка, розпорядник імені Оля.».

Суддя, дослідивши матеріали заяви про скасування судового наказу та додатки до неї, дійшов до такого.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 ЦПК України, цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Державною мовою в Україні є українська мова (ст. 10 Конституції України).

Положеннями ч. 3 ст. 9 ЦПК України визначено, що суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасникам судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

За приписами ч. 4 ст. 9 ЦПК України, учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Отже, учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, проте процесуальні документи мають бути подані лише державною мовою.

Всупереч зазначених вимог законодавства, заявниця ОСОБА_1 подала до суду заяву не державною мовою, а російською.

З огляду на зазначене, заява повинна бути викладена державною (українською) мовою.

Форма і зміст заяви про скасування судового наказу повинні відповідати вимогам ст.170 ЦПК України.

Згідно із ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини 1 статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Положеннями п. 2 ч. 3 ст. 170 ЦПК України, заява про скасування судового наказу має містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Всупереч зазначеного, заявницею взагалі не зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України).

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 170 ЦПК України, заява про скасування судового наказу має містити наказ, що оспорюється.

Однак, подані заявницею матеріали не містять належним чином засвідченого судового наказу, що оспорюється.

Далі, відповідно до ч. 5 ст. 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» унормовано, що судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», при зверненні до суду із заявою про скасування судового наказу судовий збір сплачується у розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 166,40 грн.

Згідно із ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв`язку.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

У порушення зазначених норм чинного законодавства, до поданої заяви про скасування судового наказу заявницею не додано підтвердження сплати судового збору.

Також, у порушення норм п. 3 ч. 5 ст. 170 ЦПК України, заявницею не додано до заяви про скасування судового наказу клопотання про поновлення пропущеного строку.

Відтак, заява про скасування судового наказу не відповідає вимогам ст. 170 ЦПК України.

Частиною 6 статті 170 ЦПК України визначено, що у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

У зв`язку з викладеним вище, суддя дійшов висновку, що заява про скасування судового наказу підлягає поверненню заявниці без розгляду.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. ст. 170, 258-260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Повернути без розгляду заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу.

Роз`яснити заявниці, що повернення заяви про скасування судового наказу не перешкоджає повторному зверненню із такою заявою у разі, якщо перестануть існувати обставини, які були підставою для її повернення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Сугачова