Номер провадження2/205/2642/26
У Х В А Л А

09 лютого 2026 року м. Дніпро

Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра Терещенко Т.П., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Другий Правобережний відділ державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра, про зупинення нарахування аліментів, звільнення від сплати заборгованості за аліментами та зняття арешту з рахунків,

В С Т А Н О В И В:

06 лютого 2026 року до Новокодацького районного суду міста Дніпра надійшла вищезазначена цивільна справа на підставі ухвали Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпра від 29 січня 2026 року про передання справи за підсудністю.

Згідно з ч. 2 ст. 32 ЦПК України справа, передана з одного суду до іншого в порядку встановленому ст. 31 ЦПК України, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Відповідно до загальних приписів процесуального права, у разі зміни складу суду, розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків передбачених ЦПК України.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та додані до неї документи, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Пунктом 2 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити також поштові індекси сторін, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін.

У порушення зазначених вимог закону, позивачем не зазначено свій поштовий індекс, та відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін, а якщо вказана інформація невідома позивачу, про це потрібно зазначити.

Також відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Так, згідно із п. 7 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про припинення платежів або видач ціна позову визначається сукупністю платежів або видач, але не більше ніж за один рік.

Разом з тим, позивача просить суд припинити нарахування та стягнення з нього аліментів у розмірі частини від усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не більше десяти прожиткових мінімумів для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, а також звільнити його від сплати заборгованості по аліментам, але ціну позову у позовній заяві зовсім не зазначає, що не відповідає вищевказаним вимогам.

Відтак, позивачу в позовній заяві слід належним чином визначити позивачу та зазначити ціну позову.

Крім того, пунктами 4, 5 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак, позивачем не зазначено банківські рахунки з яких необхідно зняти арешт та не надано доказів наявності вказаних рахунків і накладання на них обтяження.

Більш того, частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Частиною 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за подання позовної заяви немайнового характеру у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 211,20 грн. станом на час подання позову позивачем).

Також частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до вимог позовної заяви позивач просить суд звільнити його від сплати заборгованості по аліментам, яка складається з суми 207 570,90 грн.; припинити нарахування та стягнення з нього аліментів, сума яких складається сукупно за шість місяців, розмір якої не зазначено позивачем, а також зняти арешт з його банківських рахунків.

Отже, позивачем не виконано зазначені вимоги закону, оскільки з позовної заяви ОСОБА_1 встановлено, що вона містить дві позовні вимоги майнового характеру та одну вимогу немайнового характеру, однак, позивачем до позовної заяви не додано документи на підтвердження сплати судового збору за майнові вимоги, лише сплачено за одну вимогу немайнового характеру в розмірі 1 211,20 грн., а тому позивачу слід доплатити судовий збір ще за дві вимоги майнового характеру, розмір який потрібно позивачу визначити та зазначити у позовній заяві.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір та надати до суду документ про сплату судового збору за ще дві вимогу майнового характеру.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Статтею 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з метою надання позивачу строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, усунути зазначені недоліки.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Другий Правобережний відділ державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра, про зупинення нарахування аліментів, звільнення від сплати заборгованості за аліментами та зняття арешту з рахунків - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:Т.П. Терещенко