Справа № 128/5136/25
УХВАЛА

10 лютого 2026 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області у складі:

судді Карпінської Ю.Ф.,

за участі секретаря Дусанюк Н.О.,

у відсутності учасників справи,

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького районного суду Вінницької області перебуває вищевказана цивільна справа, по якій призначено підготовче засідання.

Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою судді від 23.12.2025 відкрив провадження у даній справі та призначив підготовче засідання.

06.02.2026 представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Путілін Є.В. подав до суду зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки, у якій просить «постановити рішення, яким усунути перешкоди ОСОБА_2 у користуванні земельними ділянками з кадастровим номером :02:003:0023 площею 0,2500 га, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд та з кадастровим номером :02:003:0024 площею 0,1377 га, цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, розташовані у АДРЕСА_1 , шляхом їх звільнення ОСОБА_1 , згідно з висновком судової земельно-технічної експертизи».

10.02.2026 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Корченюк А.В. подав заперечення на прийняття зустрічної позовної заяви, які мотивовані тим, що відповідач з 23.12.2025 обізнаний про факт відкриття провадження за позовом ОСОБА_1 та мав об`єктивну можливість у межах розумних строків подати до Вінницького районного суду Вінницької області відзив на позовну заяву/зустрічний позов, проте подав зі спливом тривалого часу. Матеріали справи не містять доказів та доводів, які б свідчили про наявність перешкод для ОСОБА_2 щодо своєчасного звернення за професійною правничою допомогою, час такого звернення залежав виключно від його волевиявлення. Представником Никодима І.М. не спростовано, що останній не мав можливості подати зустрічний позов у строк, встановлений для подання відзиву. Тому просить залишити без розгляду зустрічну позовну заяву.

У підготовче засідання 10.02.2026 учасники справи не з`явились, хоч у встановленому законом порядку повідомлялися про дату, час та місце проведення підготовчого засідання.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Корченюк А.В. попередньо подав до суду заяву, у якій зазначив, що не заперечує розглянути питання стосовно прийняття зустрічної позовної заяви без його участі з урахуванням поданих ним заперечень.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Путілін Є.В. попередньо подав до суду заяву, у якій просить провести засідання без його участі та прийняти зустрічну позовну заяву.

У частині третій статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За вказаних обставин суд вважає можливим провести підготовче засідання 10.02.2026 за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, вирішивши питання щодо зустрічної позовної заяви, оскільки основною умовою для відкладення підготовчого засідання не є відсутність учасників справи, а неможливість вирішення процесуальних питань у відповідному підготовчому засіданні.

Оглянувши зустрічну позовну заяву та матеріали цивільної справи № 128/5136/25, суд дійшов такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У статті 196 ЦПК України визначено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

У статті 189 ЦПК України передбачено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд, крім іншого, вирішує питання про прийняття зустрічного позову.

Згідно з частинами першою та другою статті 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Установлено, що Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою судді від 23.12.2025 про відкриття провадження у даній справі запропонував відповідачу ОСОБА_2 протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення даної ухвали подати відзив на позовну заяву.

Копію ухвали судді Вінницького районного суду Вінницької області від 23.12.2025 відповідач ОСОБА_2 отримав 07.01.2026, що підтверджується наявним у матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу, тому останнім днем встановленого судом строку є 22.01.2026.

Слід зазначити, що вручення поштового відправлення особисто учаснику справи, що підтверджується наявним у матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу, зазвичай є переконливим доказом отримання відправлення саме адресатом. Таке переконання ґрунтується на презумпції добросовісного виконання працівниками пошти своїх обов`язків. Однак таку презумпцію може бути поставлено під сумнів і спростовано.

Оскільки добросовісність виконання службових обов`язків працівниками пошти презюмується, то відповідно обов`язок доказування, зокрема вручення неналежній особі поштового відправлення, покладається на заінтересовану особу.

Однак у даному випадку сторона відповідача не зазначала та не доводила вручення поштового відправлення неналежній особі.

Натомість зустрічний позов ОСОБА_2 до суду подано лише 06.02.2026, тобто з пропуском встановленого судом строку.

Реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справі перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків.

Процесуальний строк виступає одним з ключових елементів цивільно-процесуальної форми і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження цивільного процесу у визначених ЦПК України часових рамках.

Зокрема, під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз ЦПК України, розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.

Процесуальні строки, з поміж іншого, виступаючи засобом регламентації процесуальних дій учасників справи також виконують функцію юридичного факту, тобто спричиняють виникнення, зміну або припинення процесуальних прав та обов`язків. У механізмі правової регламентації судочинства процесуальні строки мають правоутворююче та преклюзивне значення для суб`єктивних процесуальних прав та обов`язків.

Так, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.

Питання щодо поновлення/продовження процесуального строку безпосередньо пов`язана з відповідним конкретним учасником справи, його процесуальним правом і обов`язком та спрямоване на реалізацією саме його суб`єктивних процесуальних прав (обов`язків).

Можливість поновлення/продовження процесуальних строків виникає у тому разі, коли у передбачені строки виконати певному учаснику справи певні процесуальні дії є неможливим, оскільки саме у нього виникли обставини, які перешкоджають їх реалізації та суд має право поновити/продовжити строк, установлений відповідно законом або судом, за клопотанням конкретного відповідного учасника справи в разі його пропущення з поважних причин. У зв`язку з цим для суду має значення й строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого законом або судом до вчинення учасником справи процесуальної дії, стосовно якої заявлено клопотання.

Водночас, як зазначив Верховний Суд у постанові від 29.09.2022 (справа № 500/1912/22), застосовуючи процесуальні норми, потрібно уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, установлених законом.

Слід зазначити, що у статті 127 ЦПК України чітко регламентована можливість продовження процесуального строку, встановленого судом, за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Водночас до закінчення строку на подання зустрічного позову сторона відповідача не заявляла клопотань про продовження встановленого судом строку.

Згідно з ч. 3 ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи, що зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки до суду подана із пропуском встановленого судом строку, тому її слід повернути ОСОБА_2 .

Керуючись статтями 193, 197, 198, 200, 211, 247, 260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки повернути ОСОБА_2 .

Підготовче засідання уцивільній справі № 128/2671/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою відкласти на 14 год 30 хв 24 березня 2026 року, продовживши строк підготовчого провадження.

Ухвала в частині поверення зустрічної позовної заяви може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду.

СУДДЯ