У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 січня 2026 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Левицької Я.К.,

за участю секретаря судового засідання Мельниченко К.Б.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дітей, у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

У проваджені суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

30.12.2025 року до суду через систему «Електронний суд» від представника відповідача адвоката Лежух Т.І. надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дітей. Представник відповідача просить поновити строк на звернення до суду з даним зустрічним позовом; прийняти зустрічну позовну заяву до спільного розгляду з первісним позовом про розірвання шлюбу; зобов`язати відповідача за зустрічним позовом відповідно до ст. 93 ЦПК України надати письмову відповідь на запитання про те, чи підтверджує сторона відповідача за зустрічним позовом факт того, що наданий в додатках до даного позову проект договору між сторонами як батьками відповідає змісту документу, який був надісланий представником ОСОБА_4 адвоката Ільїна О.П. в месенджера WhataApp на номер представника ОСОБА_3 адвоката Лежух Т.І; визначити місце проживання малолітніх дітей: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з матір`ю ОСОБА_3 .

15.01.2026 року до суду через систему «Електронний суд» від представника позивача адвоката Ільїна О.П. надійшли заперечення проти прийняття до розгляду зустрічного позову.

У судовому засіданні представник відповідача просила вирішити питання про прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 .

Представник позивача у судовому засіданні заперечив проти прийняття зустрічної позовної, зазначив, що вимоги за таким позовом ОСОБА_3 «не є зустрічними», а відтак такий позов не підлягає спільному розгляду з вимогами про розірвання шлюбу.

Заслухавши пояснення представників сторін та вивчивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно із ч. 1-3 /pravo1/T04_1618.html?pravo=1#8853" title="Цивільний процесуальний кодекс України (ред. з 15.12.2017); нормативно-правовий акт № 1618-IV від 18.03.2004">ст. 193 Цивільного процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як роз`яснено у п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

Суд враховує те, що позовні вимоги щодо розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей хоча і регулюються Сімейним Кодексом України, однак не є взаємопов`язаними інститутами, порядок розгляду таких справ відповідно до положень процесуального закону є різним. Так, у справах про розірвання шлюбу, передбачена можливість надання сторонам строку для примирення та зупинення в зв`язку з цим провадження у справі і що в свою чергу не передбачено при розгляді справ про визначення місця проживання дітей, що може призвести до безпідставного затягування розгляду вищевказаних позовних вимог. Також строки розгляду позовних вимог про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей є різними, оскільки розглядаються за різними видами позовного провадження. При цьому, вирішення спору щодо вимоги про визначення місця проживання дітей вимагає залучення органу опіки та піклування та отримання від нього відповідного висновку.

Отже, суд дійшов висновку, що спільний розгляд первісного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дітей є недоцільним, оскільки вони виникли з різних правовідносин. Більше того, задоволення вимог за зустрічним позовом жодним чином не може виключити повністю або частково задоволення первісних позовних вимог, а тому суд вважає, що зустрічний позов не підлягає прийняттю до спільного розгляду з первісним, у зв`язку з чим підлягає поверненню заявнику.

На підставі викладеного та керуючись ст. 175, 177, 193, 194, 200, 260 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

У прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дітей, - відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_3 право звернутися із позовом до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дітей у загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину ухвали суду або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту вказаного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Я.К. Левицька