Справа № 591/916/26 Провадження № 2/591/377/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 лютого 2026 року м. Суми

Суддя Зарічного районного суду м. Суми Зеря Ю.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Сумихімпром» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, компенсації втрати частини заробітку у зв`язку з порушенням строків їх виплати та моральної шкоди,

установила:

04.02.2026 до Зарічного районного суду м. Суми надійшла вказана позовна заява, у якій позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь 100 093 грн 19 коп., з яких середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні з 25.08.2025 по 01.02.2026 у розмірі 82 353 грн 11 коп., компенсація втрати частини заробітку у зв`язку з порушенням строків їх виплати в розмірі 1 630 грн 08 коп. та моральна шкода в розмірі 16 100 грн 00 коп.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.02.2026 матеріали даної справи передані на розгляд судді Зері Ю.О.

Згідно з частиною першою статті 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Перевіривши подані матеріали, суддя дійшла висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, враховуючи наступне.

Згідно з частиною четвертою статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За подання позовної заяви майнового характеру, що подана фізичною особою, відповідно до пункту 1-1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору дорівнює 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Із змісту позову вбачається, що позивачем заявлено три вимоги майнового характеру, у той час судовий збір сплачений лише за одну позовну вимогу майнового характеру у сумі 1064,96 грн (позов поданий через підсистему «Електронний суд»), у зв`язку з чим позивач має доплатити судовий збір у розмірі 2662,40 грн за дві заявлені вимоги майнового характеру.

Крім того, частина друга стаття 233 КЗпП України, вказує, що із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116). Домашній працівник має право звернутися до суду із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення в місячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

За змістом статті 234 КЗпП України встановлено, що у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, суд може поновити ці строки, якщо з дня отримання копії наказу (розпорядження) про звільнення або письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні (стаття 116), минуло не більше одного року.

Встановлено, що позов поданий до суду поза межами законодавчо визначеного строку, при цьому у прохальній частині позову викладене клопотання про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, однак не вказано причин пропуску такого строку, який суд міг би визнати поважними.

При цьому посилання позивача на рішення Конституційного Суду України №1-р/2025 від 11.12.2025 є безпідставними, оскільки вказаним рішенням визнано неконституційною норму частини першої статті 233 КЗпП України, яка регулювала строки звернення до суду з вимогами про стягнення заробітної плати працівників, які продовжують працювати, тобто трудові відносини яких з відповідачами тривають на час подання позову. У даному ж спорі позивач звільнений, а тому на спірні правовідносини не розповсюджується дія вказаного вище рішення КСУ.

Відтак є доцільним запропонувати позивачу обґрунтувати належним чином неможливість своєчасного звернення до суду з даним позовом.

За вказаних обставин наявні підстави для залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Сумихімпром» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, компенсації втрати частини заробітку у зв`язку з порушенням строків їх виплати та моральної шкоди з наданням позивачу можливості усунути виявлені недоліки, які можуть бути усунуті шляхом приведення позовної заяви у відповідність до вимог статі 177 ЦПК України.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 177, 185, 260, 261, 353, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Сумихімпром» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, компенсації втрати частини заробітку у зв`язку з порушенням строків їх виплати та моральної шкоди, залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви: протягом семи днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом: подання суду документа, що підтверджує доплату судового збору у сумі 2662,40 грн за дві позовні вимоги майнового характеру; подання клопотання про поновлення строку звернення до суду з наданням суду відповідних доказів поважності причин пропуску строку для звернення до суду, передбаченого частиною 2 статті 233 Кодексу законів про працю України.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків у встановлений судом строк, позовна заява вважатиметься неподаною і повертається позивачеві згідно з частиною третьою статті 185 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Ю.О. Зеря