Єдиний унікальний номер 722/1789/25
Номер провадження 2-п/722/4/26
УХВАЛА

10 лютого 2026 року м.Сокиряни

Суддя Сокирянського районного суду Чернівецької області Припхан І.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Сокирянського районного суду від 19.11.2025 року по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором

ВСТАНОВИВ:

Відповідач ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду від 19 листопада 2025 року.

Заява підлягає поверненню заявнику, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Сокирянського районного суду Чернівецької області від 19 листопада 2025 року частково задоволено позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Стягнуто із ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , в користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» (, місцезнаходження: 01032, місто Київ, вул. Саксаганського, будинок 133-А) заборгованість за кредитним договором № 03.12.2024-100000942 від 03.12.2024 року у розмірі 22481 (двадцять дві тисячі чотириста вісімдесят одна) грн. 01 коп., що складається з заборгованості по тілу кредиту в розмірі 9500 грн., по процентам в розмірі 12235 грн., комісії 746,01 грн.

Стягнуто із ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» (, місцезнаходження: 01032, місто Київ, вул. Саксаганського, будинок 133-А) понесені судові витрати на сплату судового збору у сумі 1981 (одна тисяча дев`ятсот вісімдесят одна) грн. 77 коп.

Глава 11 "Заочний розгляд справи" Розділу ІІІ "Позовне провадження" ЦПК України встановлює особливі умови та порядок проведення заочного розгляду справи, ухвалення заочного рішення, подання і розгляду заяви про його перегляд, а також скасування й оскарження цього рішення.

Відповідно до частини першої, другої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

В частині четвертій статті 223 ЦПК України також встановлено, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Системне тлумачення частини четвертої статті 223, частини першої статті 280 ЦПК України свідчить, що вирішення питання щодо проведення заочного розгляду справи належить до дискреційних повноважень суду.

Згідно зі статтею 281 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.

Статтею 282 ЦПК України визначено, що за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.

Частинами першою, другою статті 284 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідно до частин першої, третьої, четвертої статті 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Згідно з частинами другою, третьою статті 288 ЦПК України позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Судом установлено та вбачається з матеріалів справи, що ухвалою суду від 10 жовтня 2025 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомлення (викликом) сторін.

Ухвала про заочний розгляд справи судом не постановлялася.

19 листопада 2025 року ухвалено рішення Сокирянського районного суду Чернівецької області, яким позов задоволено частково.

З резолютивної частини рішення вбачається, що судом було чітко роз`яснено лише загальний порядок оскарження рішення суду відповідно до статті 354 ЦПК України. Про можливість перегляду рішення як заочного в порядку, зазначеному в статтях 284-287 ЦПК України, не зазначалося.

Отже, у даній справі за результатами вирішення спору судом не приймалося рішення про заочний розгляд справи, рішення суду постановлено в загальному порядку, що виключає правові підстави для прийняття до провадження поданої заяви про перегляд рішення судом, який його ухвалив.

Відповідно до ч.8 ст.285 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

З урахуванням того, що заочне рішення в справі не ухвалювалося, заява про його перегляд не може бути прийнята до провадження суду та розглянута судом у порядку Глави 11 ЦПК України.

Суд при цьому також враховує, що відповідно до ч.4 ст.10 та ст.17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суд при розгляді справ застосовує Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику ЄСПЛ як джерело права.

Європейський суд з прав людини вказує, що право на доступ до суду має бути ефективним.

Реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

У справі «Мушта проти України» ЄСПЛ нагадує, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що повернення заяви про перегляд заочного рішення з підстав відсутності самого судового рішення, про перегляд якого заявник ставить питання, не є відмовою в доступі до суду, оскільки в даному випадку такий доступ гарантовано заявнику, як відповідачу в справі, шляхом оскарження судового рішення в порядку, визначеному Главою 1 Розділу V ЦПК України, який нею не був використаний.

Щодо поновлення пропущеного на оскарження судового рішення відповідачем строку, суд не вбачає за можливе поновити строк у зв`язку з тим, що відповідач обґрунтовує необхідність його поновлення, через те що не здійснює моніторинг електронного кабінету ЄСІТС на різдвяні та новорічні святкові дні. Суд вважає такі причини не поважними та необґрунтованими, в зв`язку з тим, що відповідач отримала ухвалу суду 29 грудня 2025 року, а тільки 30 січня 2026 року звернулась із заявою про поновлення строку

Разом з тим, відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі №465/6147/18, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Зокрема, під час дії воєнного стану в Україні, згідно із Законом України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», офіційні святкові та неробочі дні (ст. 73 КЗпП) є звичайними робочими днями.

З урахуванням обставин, приведених вище, заява підлягає поверненню заявнику.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст.ст. 185, 285-287 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В поновленні строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Сокирянського районного суду Чернівецької області від 19 листопада 2025 року у справі №722/1789/25 відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Сокирянського районного суду від 19.11.2025 року по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею шляхом подачі апеляційної скарги до Чернівецького апеляційного суду області через Сокирянський районний суд Чернівецької області.

Суддя: І.І. Припхан