справа № 2-836/2010
провадження № 2-во/619/16/26
УХВАЛА

іменем України

09 лютого 2026 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого суддіБолибока Є.А.

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

заявник: ТОВ «Дебт Форс»;

стягувач: ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ»;

боржник: ОСОБА_1 ;

заінтересована особа: ТОВ «КАМПСІС ФІНАНС».

Суть питання, що вирішується ухвалою.

02 лютого 2026 року ТОВ «Дебт Форс» в особі директора Костюченко М.І. через систему «Електронний суд» звернулося до суду з заявою, в якій просить виправити описку, допущену в ухвалі суду від 16.11.2023 по справі № 2-836/2010. Вказати в ухвалі суду про заміну сторони правильну інформацію по справі № 2-836/2010, замість неправильної № 619/5254/23.

Частиною третьою статті 269 ЦПК України передбачено, що заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд.

Суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про внесення виправлень з таких підстав.

За приписами ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описками є помилки, зумовлені неправильним написанням слів, але не всіх, а лише тих, які мають істотний характер і можуть ускладнювати його розуміння чи виконання судового рішення. Під загальним поняттям описка розуміється неправильне написання слів. Що ж стосується цивільного провадження, то законодавець надав право суду за власною ініціативою або за заявою учасника справи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. При цьому такі описки мають бути такими, що призводять до неправильного сприйняття або розуміння судового рішення. Вирішуючи питання про виправлення описок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, прізвища особи тощо) або які мають технічний характер.

Пленум Верховного Суду України у п.19 своєї постанови №14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснив судам, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено. Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв`язку з постановленням відповідної ухвали.

Вирішуючи питання стосовно внесення виправлень в судове рішення, суд виходить з того, що описка як помилка в судовому рішенні визначається за такими ознаками: 1) це механічна помилка, якої припустився сам суд, а не учасник справи; 2) описка є мимовільною, випадковою помилкою суду, допущеною під час письмово-вербального викладення змісту рішення; 3) до описок не належать помилки, наявні в наданих суду документах (тобто допущені іншими учасниками справи, хоча вони і призводять, як наслідок, до неправильного цитування судом, однак не є описками в розумінні процесуального закону).

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність (пункт 19 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 листопада 2023 року у справі № 990/222/23).

Обґрунтовуючи заяву директор ТОВ «Дебт Форс» Костюченко М.І. вказала, що 19.08.2010 Дергачівський районний суд Харківської області ухвалив рішення по справі №2- 836/2010, яким стягнув з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції «Райффайзен Банк Аваль»суму заборгованості за кредитним договором №014/0076/73/103484 03.10.2008 в розмірі 63158,99 доларів США, що в перерахунку на національну валюту України складає 500585,52 грн, де: 27810,24 доларів США - сума заборгованості за кредитом, що в перерахунку на національну валюту України складає 220418,40 грн; 6128,20 доларів США - сума простроченої заборгованості по відсотках за користування кредитом, що в перерахунку на національну валюту України складає 32007,07 грн; 24930,04 доларів США - сума пені, нарахованої за порушення строків оплати обов`язкового ануїтетного платежу, що в перерахунку на національну валюту України складає 197590,51 грн; 252,17 доларів США - сума поточної заборгованості за відсотками по кредиту, що в перерахунку на національну валюту України складає 1998,65 грн. Також стягнуто суму судових витрат, сплачену позивачем при подачі позовної заяви в розмірі 1700 грн та 120 грн на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи.

20.12.2019 ухвалою суду у справі № 2-836/2010 замінено вибулого стягувана ПАТ «Райфайзен Банк Аваль» на правонаступника - ТОВ «Вердикт Капітал».

16.11.2023 Дергачівський районний суд Харківської області розглянув у відкритому судовому засіданні заяву ТОВ «Дебт Форс» про заміну сторони виконавчого провадження по справі № 2-836/2010 про стягнення з боржника ОСОБА_1 на користь ПАТ «РАЙФАЙЗЕНБАНК АВАЛЬ» заборгованості за кредитним договором, та постановив ухвалу.

Однак, при ознайомленій з ухвалою суду від 16.11.2023 по справі № 2- 836/2010, ТОВ «Дебт Форс» було виявлено описку, а саме: ухвалу про заміну сторони винесено по справі № 619/5254/23 за позовом ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» до ОСОБА_2 .

Дергачівський районний суд Харківської області постановив дві ухвали про заміну стягувача у справі ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» на його правонаступника ТОВ «Дебт Форс» за позовом ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» до ОСОБА_2 : по справі № 619/5254/23, та помилково виніс ідентичну ухвалу по справі № 2-836/2010.

ТОВ «ДЕБТ ФОРС» зверталося до Дергачівського районного суду Харківської області з заявою про заміну стягувача: ТОВ "ВЕРДИКТ КАПІТАЛ" на правонаступника стягувача - ТОВ "Дебт Форс" по справі № 2-836/2010 про стягнення з боржника ОСОБА_1 на користь ПАТ «РАЙФАЙЗЕНБАІІК АВАЛЬ» заборгованості за кредитним договором.

Зазначена описка унеможливлює здійснення виконання ухвали Дергачівського районного суду Харківської області від 19.08.2010 по справі № 2-836/2010.

Частиною 8 статті 268 ЦПК України передбачено, що після проголошення рішення суд, який його ухвалив, не може сам скасувати або змінити це рішення, крім випадків, визначених цим Кодексом.. Нормами ЦПК України суду не надано право змінювати зміст (суть) прийнятого ним рішення у порядку виправлення описки. При вирішенні питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст, суть судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння).

Схожі за змістом правові висновки викладено в пунктах 124, 125 постанови Великої Палати Верховного Суду від 09.06.2022 в адміністративній справі б/н (провадження № 11-84сап21).

Водночас, у пунктах 126, 128 зазначеної постанови Велика Палата Верховного Суду виснувала про те, що: 1) законодавством передбачені певні способи усунення правозастосовних помилок. Порушення, що допускаються у правозастосовній діяльності суддями, можуть бути усунуті лише у правовий спосіб, у протилежному випадку такі дії суду матимуть ознаки волюнтаризму та не відповідатимуть сподіванням суспільства щодо допустимих форм реалізації правосуддя; 2) зміна суті судового рішення у спосіб виправлення описки не відповідає меті правосуддя у демократичному суспільстві, яка полягає у необхідності забезпечення кожному справедливого та публічного розгляду його справи судом, установленим законом. Помилки, допущені судом при прийнятті та виготовленні судового рішення, не можуть виправдовувати вчинення судом дій з їх виправлення у спосіб, не передбачений процесуальним законодавством. У протилежному випадку правосуддя втрачає ознаки легітимності як процесуальна діяльність. Такі методи роботи суддів не викликатимуть суспільної довіри та матимуть наслідком ігнорування цінностей правосуддя. Вони не можуть виправдовуватися необхідністю забезпечення єдності судової практики чи верховенства права, оскільки за своєю суттю становлять ігнорування процесуального права, дотримання якого очікується суспільством як складової частини верховенства права.

Таким чином, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст і суть судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 03 грудня 2025 року у справі № 910/3023/24.

Судом установлено, що 24.10.2023 ТОВ «ДЕБТ ФОРС» звернулося до суду з заявою, в якій просило замінити вибулого стягувача ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ», у виконавчому провадженні по примусовому виконанню виконавчого листа у справі № 2-836/2010 на правонаступника стягувача ТОВ «ДЕБТ ФОРС» про стягнення з боржника, яким є: ОСОБА_1 на користь ПАТ «РАЙФАЙЗЕНАНК АВАЛЬ» заборгованості за кредитним договором № 7 9014/0076/73/103484).

Разом з тим, матеріали справи містять ухвалу від 16.11.2023 у справі № 2-836/2010 (провадження № 6/619/94/23), якою замінено стягувача ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» на правонаступника ТОВ «ДЕБТ ФОРС» у виконавчому провадженні, відкритому на підставі виконавчого напису № 93136 вчиненого 20.11.2020 приватним нотаріусом Горай Олегом Станіславовичем про стягнення боргу з боржника ОСОБА_2 на користь ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ».

Тобто, судом не було розглянуто заяву директора ТОВ «ДЕБТ ФОРС» Кузьменка О.В. у справі № 2-836/2010.

Отже, суд не вбачає підстав для виправлення описки в ухвалі суду по справі № 2- 836/2010, оскільки такої ухвали матеріали справи не містять.

Таким чином, виходячи із встановлених обставин, аналізу письмових матеріалів справи, суд дійшов висновку, що правові підстави для задоволення заяви директора ТОВ «ДЕБТ ФОРС» Костюченко М.І. про виправлення описки в ухвалі суду від 16.11.2023 по справі № 2-836/2010 відсутні, а тому в її задоволенні належить відмовити.

Згідно з ч. 2 ст. 258 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення.

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 258-261, 269, 353 ч. 1 п. 19 ЦПК України, суд

постановив:

Відмовити в задоволенні заяви ТОВ «ДЕБТ ФОРС» про виправлення описки в ухвалі Дергачівського районного суду Харківської області від 16.11.2023 по справі № 2-836/2010.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 09 лютого 2026 року.

Суддя Є. А. Болибок