Справа № 710/1907/25 Провадження № 2/710/157/26
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Шполянський районний суд Черкаської області в складі:
головуючого судді - Щербак О.В.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог Шполянський відділ ДВС у Звенигородському районі Черкаської області ЦМУ МЮ (м.Київ) про стягнення неустойки ( пені) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання дитини,
ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_2 на свою користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за період з 01 лютого 2025 року по 16 грудня 2025 року в сумі 32 620,50 грн.
Ураховуючи наведене, а саме те, що відповідач ухиляється від виконання свого обов`язку сплачувати щомісячно аліменти на утримання сина, позивачка вимушена просити суд стягнути пеню з відповідача за порушення обов`язку сплачувати аліменти.
23.12.2025 судом відкрито провадження у цивільній справі. Розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Позивачка у судове засідання не з`явилась, 19.01.2026 подала до суду заяву, в якій просила проводити розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про час, дату та місце був повідомлений належним чином, відзив не подавав.
Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце був повідомлений належним чином.
19.02.2026 судом у порядку , визначеному ст. 280 ЦПК України, постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.
Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, установив такі обставини та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 02.11.2009 виконавчим комітетом Матусівської сільської ради Шполянського району Черкаської області, батьками ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначено: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ( а.с. 9).
Відповідно до свідоцтва серія НОМЕР_2 , виданого 12.07.2019 Шполянським районним ВДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 12.07.2019 зареєстрували шлюб. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінилось на ОСОБА_5 ( а.с. 10).
Відповідно до свідоцтва серія НОМЕР_3 , виданого 07.08.2025 Шполянським районним ВДРАЦС у Звенигородському районі Черкаської області ЦМУ МЮ (м. Київ), ОСОБА_6 та ОСОБА_7 07.08.2025 зареєстрували шлюб. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінилось на ОСОБА_8 ( а.с. 11).
05.03.2025 старшим державним виконавцем Шполянського відділу ДВС у Звенигородському районі Черкаської області ЦМУ МЮ ( м. Київ) Сірманом В.А. було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №77317351 з виконання виконавчого листа №2/710/197/2015 , виданого 23.03.2015 ( а.с.12, 13).
Правовідносини щодо утримання батьками дитини або дітей до їх повноліття регулюється главою 15 СК України, яка зокрема передбачає обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття, у визначений за домовленістю між ними спосіб або ж за рішенням суду з урахуванням обставин, зазначених у статті 182 СК України (статті 180, 181, 183, 184, 189 СК України).
Відповідно до положень ч.1 ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
У разі застосування до особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, заходів, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України "Про виконавче провадження", максимальний розмір пені повинен дорівнювати різниці між сумою заборгованості та розміром застосованих заходів примусового виконання, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України "Про виконавче провадження".
У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 661/905/19 указано, що положення ЦК України субсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин. Стягнення пені, передбаченої абзацом першим частини першої статті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. У СК України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. У такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів.
Тобто відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України.
Відповідачем не доведено належними, допустимими та достатніми доказами відсутності своєї вини в утворенні заборгованості зі сплати аліментів на утримання сина ОСОБА_2 ..
Як убачається з матеріалів справи ОСОБА_2 , згідно з розрахунку заборгованості по аліментах, виданого 12.12.2025, станом на 01.12.2025 має заборгованість зі сплати аліментів на утримання дитини, який ніким не оспорений. За вказаних обставин ОСОБА_1 , яка є одержувачем аліментів, має право на стягнення неустойки (пені).
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц дійшла висновку, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.
Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на один відсоток.
Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.
За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.
Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.
Якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.
Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже, і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.
У своїй постанові від 19.01.2022 у справі № 711/679/21 Верховний Суд зробив наступний висновок: при застосуванні формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» в абзаці 1 частини 1 статті 196 СК України якщо обмежувати нарахування пені поточною заборгованістю (тобто, тією яка існує за всі місяці станом на момент пред`явлення позову чи на інший момент), то при пред`явленні позову за період коли існувало прострочення, а на момент пред`явлення позову поточна заборгованість відсутня, то і не буде межі, яку не повинна перевищувати пеня. Як наслідок, очевидно, що потрібно розмежовувати сукупну поточну заборгованість та заборгованістьза аліментами за певний місяць. Колегія суддів, з урахуванням принципу розумності, вважає, що оскільки пеня є змінною величиною, основою для обчислення якої є саме заборгованість за аліментами за певний місяць, то формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» означає, що розмір пені не повинен перевищувати розмір заборгованості, на яку вона нараховується. У разі, якщо позивач, з урахуванням принципу диспозитивності пред`явив позов про стягнення пені за декілька місяців, то розмір пені за ці місяці не повинен перевищувати сукупний розмір заборгованості, на яку вона нараховується.
Ураховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню у розмірі, заявленому позивачем.
У порядку п. 1 ч.2 ст.141 ЦПК України, ураховуючи те, що позивач звільнена від сплати судового збору, з відповідача за підлягає стягненню на користь держави судовий збір у сумі 1211 гривні 20 копійок.
На підставі вкладено та керуючись ст. 196 СК України, статтями 12,13,76-81, 89, 141, 263,280-282 ЦПК України, суд
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 пеню за прострочення сплати аліментів на утримання сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за період з 01 лютого 2025 року по 16 грудня 2025 року в сумі 32 620,50 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у сумі 1211 гривні 20 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована : АДРЕСА_1 , паспорт № НОМЕР_4 , виданий 15.08.2025 органом 7133, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 ( вказаний у позовній заяві).
Повний текст рішення складений 20.02.2026.
Суддя О.В. Щербак