Провадження № 2-п/638/1/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2026 року Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Невеніцина Є.В.,

за участю секретаря Лєбєдєвої А.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Безпалого С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Харкові в приміщенні суду заяву представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс» про перегляд заочного рішення від 08.05.2025 по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс» про стягнення грошових коштів,-

встановив:

Представник відповідача звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення від 08.05.2025 по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс» про стягнення грошових коштів. В обґрунтування заяви представник відповідача зазначає, що наявність укладених між сторонами справи дійсних правочинів, а саме договору купівлі-продажу часток житлового будинку від 27.04.2021 та договору про надання послуг № 15/03/21-1 від 15.03.2021, виключає можливість застосування вимог ст. 1212 ЦК України та свідчить про обрання позивачем невірного способу захисту права. Судові повістки про виклик до суду Товариство не отримувало. Минулий керівник Товариства одразу після початку повномасштабної війни виїхав за межі території України і фактично припинив виконувати обов`язки директора Товариства. 12.03.2025 було змінено керівника ТОВ «Аналітик Фінанс» з ОСОБА_3 на ОСОБА_4 . Минулим керівником не було передано новому керівнику ніякої документації, інформації про розгляд зазначеної справи також не було доведено до нового керівника. Про розгляд вказаної справи керівнику ТОВ «Аналітик Фінанс» стало відомо вже після ухвалення заочного рішення у справі.

18.09.2025 надійшли заперечення представника позивача з проханням відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення, оскільки відповідач був належним чином повідомлений про час та дату слухання справи та ним не надано доказів, які б мали суттєве значення для правильного вирішення справи.

У судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи заяви, просив скасувати заочне рішення, представник позивача заперечував у задоволенні заяви.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи та заяву про перегляд заочного рішення прийшов до наступного.

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м.Харкова від 08.05.2025 позовні вимоги ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс» про стягнення грошових коштів задоволено; ухвалено стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс» на користь ОСОБА_2 безпідставно набуті грошові кошти за договором купівлі-продажу часток житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 від 27.04.2021 року в сумі 263 211,19 грн. та безпідставно набуті грошові кошти за договором № 15/03/21-1 від 15 березня 2021 року в сумі 1 162 610 грн., а всього 1 425 821,19 грн; стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс» на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 15140,00 грн.

Відповідно до ч.2,3 ст.284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд-якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.

Враховуючи, що заочне рішення проголошено і вручено відповідачу 08 травня 2025 року, тридцятий день на подачу заяви про його перегляд припав на 09 червня 2025 року, а відповідач ТОВ «Аналітік Фінанс» звернулось до суду із заявою про його перегляд 06 червня 2025 року, строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення у цій справі заявник не пропустив.

Статтею 14 ЦПК України визначено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Таким чином, судом належним чином згідно вимог ЦПК України повідомлено відповідача про розгляд справи шляхом направлення до електронного кабінету судових повісток, процесуальних ухвал суду та належним чином повідомлено про результати розгляду справи, шляхом направлення рішення суду до електронного кабінету.

Відповідно до статті 44 ЦПК України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається. Зловживанням процесуальними правами в розумінні процесуального закону є, крім іншого, вчинення (або не вчинення) дій, спрямованих на безпідставне затягування розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названої Конвенції і Кодексу.

Крім, того як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі Тойшлер проти Германії (Тeuschler v. Germany).

У справі «Stichting Landgoes Steenbergen and Others v. Netherlands» (no. 19732/17, 16 February 2021) Високий суд зазначив «Повідомлення учасників справи про ухвалене рішення, зроблене лише в електронній формі (в тому числі розміщення в мережі Інтернет), вважається належним, якщо викладення інформації саме в такий спосіб є передбачуваним, тобто закріпленим на законодавчому рівні, послідовним, доступним для чималої кількості осіб і зрозумілим, тобто створює можливість для особи дізнатися про рішення, яке потенційно може впливати на її права. В той же час, враховуючи принцип пропорційності, мають також враховуватися обставини справи, що свідчать про відсутність доступу до комп`ютеру чи мережі Інтернет, комп`ютерну неграмотність та інші, що не дозволили отримати доступ до потрібного рішення.»

Таким чином, доводи відповідача про зміну керівника не є поважною причиною для неприбуття у судове засідання, враховуючи, що справа перебувала в провадженні суду з 06.06.2024 по 08.05.2025.

Щодо доводів заяви по суті суд зазначає, що підставою перегляду рішення представник відповідача зазначає обрання неналежного способу захисту позивачем, разом з тим жодних нових доказів суду не надано.

Частиною 1 ст. 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з?явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд не встановлено наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та про розгляд справи відповідач повідомлений вчасно та належним чином.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі Желтяков проти України від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі Брумареску проти Румунії (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі Рябих проти Росії (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд , -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс» про перегляд заочного рішення від 08.05.2025 по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Аналітик Фінанс» про стягнення грошових коштів залишити без задоволення.

Відповідно до вимог ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Є.В.Невеніцин