Єдиний унікальний номер судової справи №678/34/26
Номер провадження №2-678-62/26
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2026 року селище Летичів

Летичівський районний суд Хмельницької області в складі:

головуючого - судді Лазаренка А. В.,

за участю секретаря судового засідання Непийвода Л. Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в селищі Летичів справу за позовною заявою Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, Летичівської селищної ради Хмельницького району Хмельницької області, до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення адміністративного правопорушення (незаконного вилову риби),

ВСТАНОВИВ:

08 січня 2026 року до суду надійшла позовна заява Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області за змістом якої ОСОБА_1 спричинив шкоду навколишньому природному середовищу та рибному господарству України на суму 13260,00 грн, що призвело до зменшення рибних запасів держави внаслідок вчинення адміністративного правопорушення.

Постановою суду від 05 лютого 2026 року ОСОБА_1 звільнено від адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 85 КУпАП та застосувати до особи захід адміністративного впливу у вигляді усного зауваження, з конфіскацією в дохід держави знарядь і засобів вчинення правопорушення.( протокол про адміністративне правопорушення Серія ХМ №000277 від 26.12.2024 року).

Загальна сума заподіяної ОСОБА_1 шкоди складає 13260,00 грн., яка в добровільному порядку не відшкодована і питання про її стягнення дотепер не вирішено.

За цих обставин Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області просить суд стягнути із ОСОБА_1 зазначену суму шкоди.

09 січня 2026 року ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження, призначено розгляд у порядку спрощеного позовного провадження. Залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, Летичівську селищну раду Хмельницького району Хмельницької області.

09 лютого 2026 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про розгляд справи за його відсутності, зі змісту письмової заяви вбачаєтьбся, що він позовні вимоги визнає та не заперечує прроти їх задоволення.

Згідно ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією (ч. 1). Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону (ч. 2).

Відповідно до ч. 1 ст. 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи - катастрофи планетарного масштабу, збереження генофонду Українського народу є обов`язком держави.

Як зазначено у ч. 1 ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Аналогічні положення визначені в ст. 324 ЦК України.

За змістом ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

У абз. 1-3 ст. 34 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані: додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати.

За приписами ч. 1 ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.

За змістом ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону (ч. 1). Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в: порушенні правил використання об`єктів тваринного світу; незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу (абз. 1, 3-5 ч. 2). Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України (ч. 4).

Згідно з п. «б» ч. 1 ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог - здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.

За змістом ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність (ч. 1). Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України (ч. 4). Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів (ч. 5).

Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

У ч. 1 ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» передбачено, що шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Згідно з ч. 1 ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у водних об`єктах (їх частинах), територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

У п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України 15 лютого 1999 року №19 і зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 року за №269/3562 (в редакції на час вчинення адміністративного правопорушення) визначено, що забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

У п. 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства передбачено, що застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства.

Як зазначено у ч. 2 ст. 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч. 1). Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2).

26 грудня 2024 року Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області у зв`язку з розслідуванням адміністративного правопорушення проведено розрахунок розміру шкоди, завданої рибному господарству України відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення Серія ХМ №277 від 26 грудня 2024 року обчислено розмір відшкодування шкоди: 1) короп 3706 грн. за один екземпляр, кількість екземплярів 1, за всю кількість 3706 грн, 2) карась 1581 грн. за один екземпляр, кількість екземплярів 5, за всю кількість екземплярів 7005 грн., 3) лящ 1649 грн. за один екземпляр, кількість екземплярів 1, за всю кількість екземплярів 1649 грн., загальною вагою 2,200 кг.

Сума збитків, заподіяних внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів забороненим методом лову, а саме шляхом багріння, із використанням спінінга, оснащеного драчом ОСОБА_1 виловив рибу виду карась в кількості 5 штук, рибу виду короп в кількості 1 штука та рибу виду лящ в кількості 1 штука на річці Південний Буг поблизу селища Летичів, Летичівської територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області, становить 13260,00 грн

На даний час шкода, заподіяна навколишньому природному середовищу ОСОБА_1 внаслідок вчинення адміністративного правопорушення (незаконного вилову риби) в сумі 13260,00 грн. в добровільному порядку не відшкодована.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 1, 2, 4, 5, 10-13, 42-43, 48-49, 76-83, 89, 128, 141, 247, 258-259, 263-265, 268, 272-273, 351-352, 354-355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути із ОСОБА_1 (проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) шкоду, завдану навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби у розмірі 13260,00 грн., які зарахувати на рахунок Летичівської ОТГ: одержувач коштів- ГУК у Хмельницькій області.,/ Летичівської ОТГ, код отримувача: 37971775, код класифікації доходів бюджету 24062100, р/р НОМЕР_1 - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в наслідок господарської та іншої діяльності.

Стягнути із ОСОБА_1 (проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь Управління , Держказначейська служба України, м. Київ, р/р UA0065987, судовий збір у сумі 3328,00 грн., сплаченого за пред`явлення позову.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення суду складено 09 лютого 2026 року.

УЧАСНИКИ СПРАВИ:

ПОЗИВАЧ: Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, місцезнаходження: вул. Кам`янецька, 257/1 м. Хмельницький, поштовий індекс 29000, код у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 42086153, тел. (0382) 79-20-88, 79-20-77, електронна пошта , наявний електронний кабінет.

ВІДПОВІДАЧ: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , відсутній зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС.

ТРЕТЯ ОСОБА: Летичівська селищна рада Хмельницького району Хмельницької області, місцезнаходження: вул. Героїв Крут, 2/1 селище Летичів Хмельницького району Хмельницької області, поштовий індекс 31500, код у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 04404548, тел. / факс (03857) 2-05-20, 2-02-15, електронна пошта: , наявний електронний кабінет.

Суддя підпис А. В. Лазаренко

Суддя А. В. Лазаренко