Справа № 513/1355/25
Провадження № 2/513/210/26
Саратський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

10 лютого 2026 року Саратський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Миргород В.С.,

при секретарі судового засідання Аркуші І.О..,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 513/1355/25 за позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Манової Інни Миколаївни до Петропавлівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

14 жовтня 2025 року позивач через свого представника адвоката Манову І.М. звернувся до суду з позовом до Петропавлівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтував тим, що за життя ОСОБА_2 , набув права власності на земельну ділянку, площею 3.6866 га, з кадастровим номером :01:003:0112, що розташована на території Фараонівської сільської ради Саратського району Одеської області, яка призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. 18.04.2019 року ОСОБА_2 уклав з ОСОБА_1 договір про надання права користування земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзіс) за яким позивач обробляв земельну ділянку з кадастровим номером :01:003:0112 . У вересні 2025 року позивач дізнався від працівників Фараонівської сільської ради, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер та залишив на його ім`я заповіт на спадкове майно у вигляді земельної ділянки. При зверненні позивача до приватного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини за заповітом, була заведена спадкова справа №138/2025 щодо майна померлого ОСОБА_2 та йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, через пропуск встановленого законом строку для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

Строк для прийняття спадщини позивач пропустив у зв`язку з тим, що він не входить до кола спадкоємців ОСОБА_2 та не знав про наявність складеного щодо нього заповіту. Просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом.

Ухвалою суду від 15 жовтня 2025 року провадження у справі було відкрито в загальному порядку та розпочато підготовче провадження; витребувано у приватного нотаріуса Білгород-Дністровського районного нотаріального округу Одеської області Сулакова І.І., належним чином завірену копію спадкової справи № 138/2025, щодо майна ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Саратського районного суду Одеської області від 09.12.2025 року підготовче судове засідання провадженням закрито, справу призначено до судового розгляду.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Манова І.М., будучи належним чином та своєчасно повідомленими про дату, час та місце проведення підготовчого засідання, не з`явилися. Від представника позивача, адвоката Манової І.М., надійшла заява про проведення судового засідання у її та позивача відсутність, позовні вимоги підтримали (Вх. № 742/26-Вх від 09.02.2026 р.).

Окрім цього до суду направлено заяву про залучення у якості співвідповідача ОСОБА_3 (ЕП-357/26Вх. від 10.02.2026 р.).

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач Петропавлівська сільська рада Білгород-Дністровського району Одеської області, будучи належним чином та своєчасно повідомленими про дату, час та місце проведення судового засідання шляхом направлення судової повістки в систему «Електронний суд» та на електронну адресу сільської ради, у судове засідання також не з`явився, клопотань та заяв до суду від останніх не надходило.

У відповідності до ч.3 ст.211, ст.223 ЦПК України, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін, належним чином повідомлених про день, місце та час розгляду справи на підставі наявних у справі доказів.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року. В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні».

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Розглянувши наявні у матеріалах справи документи та матеріали нотаріальної справи №138/2025, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, суд приходить до наступного висновку.

З матеріалів спадкової справи №138/2025 вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на момент смерті яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 був зареєстрований та постійно проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно даних домової книги на момент його смерті, разом з ним за цією адресою були зареєстровані та проживали:

підопічна ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

підопічний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ;

підопічна ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

співмешканка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (проживала без реєстрації), що підтверджується довідкою старости Фараонівського старостинського округу №938 від 30.09.2025 року.

20.06.2025 року до приватного нотаріуса Білгород-Дністровського нотаріального округу Одеської області Сулакова І.І. звернулась Громадянка Республіки Молдова ОСОБА_8 з заявою про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 , 1967 року народження. Спадщину після смерті брата приймає.

Також 20.08.2025 року до приватного нотаріуса Білгород-Дністровського нотаріального округу Одеської області Сулакова І.І. звернулась з заявою про прийняття спадщини дружина померлого ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . Спадщину після смерті чоловіка приймає.

Окрім цього 17.05.2018 року ОСОБА_2 залишив заповіт, згідно якого належну йому на праві приватної власності нежитлове приміщення, підвал під АДРЕСА_2 заповів ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Щодо належних відповідачів у справі то позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини безпосередньо стосується прав, свобод, інтересів та (або) обов`язки спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Аналогічні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року по справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18), від 15 січня 2020 року по справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св19), від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц (провадження № 61-38046св18), від 30 квітня 2020 року по справі № 352/382/18 (провадження № 61-40424св18), від 30 вересня 2020 року по справі № 361/1953/18(провадження № 61-16095св19), від 07 жовтня 2020 року по справі № 234/17511/19 (провадження № 61-8215св20).

Представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Мановою І.М. подано до суду клопотання про залучення до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_3 , яка як дружина спадкодавця, своєчасно подала до нотаріуса заяву про прийняття спадщини, як спадкоємець першої черги.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що заявлене клопотання підлягає задоволенню, враховуючи наступне.

Частиною 1статті 48 ЦПК України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

За результатами розгляду справи суд приймає рішення, в якому, серед іншого, робить висновок про задоволення позову чи відмову в задоволенні позову, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін (позивача та відповідача).

Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Отже, процесуальний закон наділяє правом заміни відповідача або залучення належного відповідача виключно позивача і відповідно до положень ч.3 ст.13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з ч. 1 ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Частиною 4 ст.51 ЦПК України визначено, що про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року в справі №372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18) зроблено висновок, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). Суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача.

Верховний Суд у постанові від 28 жовтня 2020 року в справі №761/23904/19 вказав, що визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом позову є визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" у справах про спадкування, при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Приймаючи до уваги те, що виключне право позивача обирати коло відповідачів у справі належить позивачу, суд приходить до висновку, що з урахуванням положень ст. 51 ЦПК України, клопотання представника позивача про залучення ОСОБА_3 в якості співвідповідача, до участі у вказаній цивільній справі є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 278 ЦПК України, якою передбачено необхідність подання заяв по суті справи, суд вважає за необхідне з метою виконання процесуальних вимог до заяв по суті справи, у відповідності до ст. 178 ЦПК України, встановити співвідповідачу строк для подання таких заяв.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.13,51,178,196-198,260,261,263,278,353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Манової Інни Миколаївни про залучення співвідповідача задовольнити.

Залучити до участі у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Манової Інни Миколаївни до Петропавлівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини в якості співвідповідача:

- ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Встановити співвідповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву п`ятнадцять днів з дня вручення цієї ухвали, роз`яснивши, що у зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, із одночасним надісланням копії відзиву та доданих до нього документів позивачеві. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву співвідповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив відповідача п`ять днів з дня отримання відзиву, роз`яснивши, що відповідь на відзив має відповідати вимогам частини третьої п`ятої статті 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана співвідповідачу.

Встановити співвідповідачу строк для подання заперечень щодо пояснень, наведених у відповіді позивача на відзив 5 днів з дня отримання відповіді на відзив, роз`яснивши, що заперечення має відповідати вимогам частини третьої п`ятої статті 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити співвідповідачу, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

За клопотанням залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Копію цієї ухвали направити учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. С. Миргород