Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/682/26
Провадження № 2/279/1165/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"06" лютого 2026 р. м. Коростень

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Івашкевич О.Г., дослідивши позовну заяву у цивільній справі № 279/682/26 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором про надання послуг,

ВСТАНОВИВ :

02.02.2026 року до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором про надання послуг.

Відповідно до вимог ст.185 ЦПК України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 175-177 вказаного Кодексу.

Нормами ст.175, 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Дослідивши позовну заяву та долучені до неї документи, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст.175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення (абз. 2 ч.7 ст.43 ЦПК України).

Належним доказом направлення копії позовної заяви з додатками іншому учаснику справи відповідно до ч.7 ст.43 та ст. 177 ЦПК України є опис вкладення у цінний лист з поіменним переліком документів, видані відправникові поштового відправлення, що оформлений з дотриманням "Правил надання послуг поштового зв`язку", затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270.

Судом встановлено, що позовна заява, яка подана через підсистему "Електронний суд", не містить відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача. Крім того, позивачем не надано доказів надсилання листом з описом вкладення відповідачу копій поданих до суду документів та позовної заяви за адресою відповідача.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст.177 ЦК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зазначено, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17).

Як вбачається, з позовної заяви позивачем заявлено вимогу майнового характеру.

Відповідно до п.п. 2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, станом на 01.01.2026 року.

Порядок сплати та розміри судового збору визначаються у відповідності до Закону України "Про судовий збір" у редакції на час подання позовної заяви.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць - 3328,00 грн. Тобто 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1331,20 грн.

Пункт 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір", яким встановлені пільги учасникам бойових дій, постраждалим учасникам Революції Гідності, Героям України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав, має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, у яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". Стаття 22 цього ж Закону передбачає, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону "Про судовий збір" суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12 та 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 12.02.2020 року у справі №545/1149/17 та Постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.09.2024 року у справі № 567/79/23.

Оскільки серед переліку пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначених статтями 12 та 22 Закону України"Простатус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" відсутні переваги, пільги та гарантії у сфері договірних правовідносинин, з якими позивач звернувся у цій справі, то судовий збір підлягає сплаті позивачем на загальних підставах.

Отже, позивачем вказані вимоги вищезазначених норм є невиконаними.

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.175-177, 185, 261 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором про надання послуг, залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк для усунення недоліків, зазначених в цій ухвалі, який обчислюється з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки у строк, встановлений судом, то позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві з доданими до неї документами не пізніше 5-ти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Суддя Оксана ІВАШКЕВИЧ