Номер провадження № 2/521/2594/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2026 року

Хаджибейський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Поліщук І.О.

при секретарі Коржеван В.А.

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

третьої особи ОСОБА_3

третьої особи ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Хаджибейського районного суду м. Одеси заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Хаджибейська районна адміністрація Одеської міської ради, Товариство з обмеженою відповідальністю «Авангард Д», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_6 про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Хаджибейського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Хаджибейська районна адміністрація Одеської міської ради, Товариство з обмеженою відповідальністю «Авангард Д», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_6 про визнання права власності, відповідно до змісту якого позивач просив суд: визнати за, ОСОБА_7 , Ідн., право власності на житловий будинок садибного типу за адресою: АДРЕСА_1 , який позначений у технічному паспорті від 11.09.2024 року та складається: з житлового будинку у Літ «А» 1-1 коридор 8,3 кв. м.; 1-2 ванна кімната 4,9 кв.м.; 1-3 коридор; 1-4 житлова кімната 15,0 кв.м.; 1-5 кухня-11,2 кв.м.; 1-6 житлова кімната 13,6 кв.м.; літ. «Б» - літня кухня; літ. «Ж»- сарай; № 1-3 огорожа; № 4- цистерна; І -мощення.

13.01.2026 року від третьої особи ОСОБА_4 надійшло клопотання в якому просить цивільну справу закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 Цивільного процесуального кодексу України. Клопотання обґрунтовує тим, що право власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстроване за ОСОБА_8 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 10.11.2016 року, реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна: 101. Мирова угода, на яку посилається позивачка ОСОБА_9 як на підставу своїх вимог, була скасована відповідно до рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 29.07.2019 року у справі №521/15135/18, що набрало законної сили. ???Після скасування мирової угоди жодних правових підстав для виникнення або переходу права власності на спірний об?єкт у позивачки не існує. ???Позивачка: не є співвласником житлового будинку; не має права вимагати ані повного володіння будинком, ані частки (долі) у праві власності, ані оформлення будь-якого речового права на спірний об?єкт.

???Факт перебування сторін у шлюбі в минулому, а також наявність спільних чи неповнолітніх дітей не створює прав власності, оскільки житловий будинок не є об`єктом спільної сумісної власності подружжя, що підтверджується матеріалами справи та судовими рішеннями.

???Поданий позов є повторним зверненням до суду щодо того самого об`єкта нерухомості, правовий статус якого вже був предметом судового розгляду та остаточно вирішений, а право власності належним чином зареєстроване.

Таким чином, відсутній предмет спору, а заявлені позовні вимоги є юридично безпідставними та такими, що не підлягають судовому захисту.

Представник позивача у судовому засіданні заперечувала, щодо клопотання про закриття цивільної справи на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідач клопотання підтримав, просив задовільнити.

Третя особа ОСОБА_4 клопотання підтримала, просила задовільнити.

Третя особа ОСОБА_3 щодо клопотання заперечував.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, суд дійшов висновку про таке.

Закриття провадження у справі це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

За правилами п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад спірних правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Вирішуючи питання щодо визначення юрисдикції у подібних правовідносинах ВП ВС у постанові від 15.04.2020 року у справі №727/8819/16-а вказала, що неправильним є поширення юрисдикції адміністративних судів на той чи інший спір тільки тому, що відповідачем у справі є суб`єкт владних повноважень, а предметом перегляду - його акт індивідуальної дії. Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин. Водночас приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

З матеріалів позову вбачається, що позивач просить суд визнати за нею право власності на житловий будинок садибного типу за адресою: АДРЕСА_1 . Вказані позовні вимоги підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.

У зв`язку з викладеним, суд констатує відсутність підстав для закриття провадження у справі за п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, у зв`язку із чим, суд відмовляє у задоволенні клопотання в цій частині вимог.

Пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України встановлено, що суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Вирішуючи клопотання в цій частині вимог, суд вважає, що поняття «наявність юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Предмет спору це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Тобто, правові підстави позову це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Згідно усталеної практики Верховного суду Суд, якщо предмет спору мав місце, але припинив своє існування (зник) після відкриття провадження у справі внаслідок тих чи інших обставин, зокрема у зв`язку з добровільним врегулюванням спору сторонами, виконанням відповідачем заявлених до нього вимог, фізичним знищенням предмета спору тощо, то провадження у справі не може бути закрите з наведеної правової підстави, оскільки вона полягає саме у відсутності предмета спору, а не у припиненні його існування (зникненні).

Якщо предмет спору став відсутній після відкриття провадження у справі, то залежно від обставин, що призвели до зникнення такого предмета, та стадії цивільного процесу, на якій він припинив своє існування, сторони мають цілий ряд передбачених законом процесуальних можливостей припинити подальший розгляд справи, зокрема шляхом залишення позову без розгляду, відмови від позову або від поданих апеляційних чи касаційних скарг, визнання позову відповідачем, укладення мирової угоди тощо.

Враховуючи зазначене та установивши, що Управління ДАБК ХМР наказом від 16.07.2021 року №46 скасовано право на початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспорта № НОМЕР_1 від 11.03.2021 року, а позивачем реалізовано право на залишення позовних вимог в цій частині без розгляду шляхом подання до суду заяви про це, суд доходить висновку про відсутність правових підстав для закриття провадження у справі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, з огляду на що залишає заяву Управління ДАБК ХМР про закриття провадження у справі в цій частині вимог без задоволення.

Зміст клопотання ОСОБА_4 від 13.01.2026 року вказує на наявність між сторонами неврегульованих питань, що у сукупності із відсутністю обґрунтування підстав для закриття провадження у справі у заяві позивача унеможливлює встановлення судом підстав для закриття провадження за п.2 ч.1 ст. 255 ЦПК України, а тому у задоволенні клопотання позивача про закриття провадження у справі з підстав передбачених п.2 ч.1 ст.255 ЦПК України суд відмовляє.

Керуючись ст.ст. 255, 256, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_4 про закриття провадження по справі, за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Хаджибейська районна адміністрація Одеської міської ради, Товариство з обмеженою відповідальністю «Авангард Д», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_6 про визнання права власності - залишити без задоволення.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено законом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Повний текст ухвали суду складено 10 лютого 2026 р.

Суддя: І.О. Поліщук