МЕТАЛУРГІЙНИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
Справа № 210/7502/25
Провадження № 2/210/603/26
У Х В А Л А

іменем України

09 лютого 2026 року

Металургійний районний суд міста Кривого Рогу в складі:

головуючої судді Чайкіної О.В., за участю секретаря судового засідання Комбарової Д.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Криворізької міської ради, третя особа: приватний нотаріус Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Черник Олександра Петрівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, та встановлення факту проживання однією сім"єю -

ВСТАНОВИВ:

В провадження суду надійшла вищевказана цивільна справа про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовна заява подана та підписана ОСОБА_2 , яка на підставі довіреності №234 від 27.02.2024 року є представником ОСОБА_1 .

Справа прийнята до провадження та призначено підготовче судове засідання. Спір випливає із відносин спадкування, тому підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

Під час підготовчого судового засідання судом встановлено, що ОСОБА_2 не має статусу адвоката, тому не може бути представником у загальному позовному провадженні, і відповідно подавати відповідні позови.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК України).

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України). За правилами частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абзац 12 частини другої статті 16 ЦК України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (частини перша та друга статті 5 ЦПК України).

Цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню.

Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом.

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Під час підготовчого судового засідання встановлено, що ОСОБА_1 не належить до кола спадкоємців за законом, оскільки не має родинних зв"язків з померлою ОСОБА_3 .

У позовній заяві зазначається, що ОСОБА_1 належить до четвертої черги спадкоємців, як особа, яка проживала із спадкоємцем не менш як п"ять років до відкриття спадщини і що такий факт доводиться актом.

При цьому, вимог про встановлення факту проживання зі спадкоємцем не менше п"яти років до відкриття спадщини, що є наслідком визнання ОСОБА_1 спадкоємцем четвертої черги, у позовній заяві не сформовано.

Судом, з метою захисту прав ОСОБА_1 , роз"яснено належні способи захисту її прав, зокрема без зміни підстав позову, необхідності формулювання позовних вимог щодо встановлення факту проживання.

ОСОБА_1 надано час для зміни предмету позову, та оголошено перерву.

При цьому ОСОБА_1 роз"яснено, що оскільки ОСОБА_2 не має прав на здійснення професійної правничої допомоги, та не може бути представником у справах загального позовного провадження, ОСОБА_1 має підписати позов самостійно, або укласти договір із захисником.

Також судом роз"яснено, що під час вирішення спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш ніж п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), необхідно враховувати правила частини 2 статті 3 СК України про те, що сім`ю становлять особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Також роз"яснено, що зазначений п`ятирічний строк повинен спливти на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки.

Також роз"яснено, що встановлення додаткового строку для спадкування не є ефективним та належним способом захисту, оскільки не відповідає характеру ситуації, що склалася у ОСОБА_1 у зв"язку з відкриттям спадщини.

Проте , 26 січня 2026 року від ОСОБА_2 , яка не має повноважень на представництво осіб у справах загального позовного провадження, у тому числі й справах щодо спадкування, надійшла заява про уточнення позовних вимог.

Ознайомившись з позовом, суд вважає необхідним повернути позовну заяву, виходячи з наступного.

Відповідно до частин 3 та 4 статті 131-2 Конституції України представництво іншої особи в суді може здійснювати виключно адвокат.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч.ч. 1-2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Частиною 6 статті 19 ЦПК України визначено перелік малозначних справ до яких віднесено:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи щодо спадкування.

Тобто такі справи не є малозначними та розглядаються за правилами загального позовного провадження.

З огляду на вищевикладене, поданий ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не відноситься до категорії малозначних справ та підлягає розгляду виключно в порядку загального позовного провадження.

Отже, виступати представником позивача в даній справі може лише законний представник або адвокат.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач ОСОБА_1 є повнолітньою дієздатною особою, а отже її інтереси не може представляти законний представник (ст. 59 ЦПК).

Матеріали позовної заяви не містять жодних документів, які б підтверджували адвокатські повноваження Рунаєвої Юлії Володимирівни, як представника ОСОБА_1 (ч.4 ст. 62 ЦПК).

Також в Єдиному реєстрі адвокатів України відсутні відомості про те, що Рунаєва Юлія Володимирівна має свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що у Рунаєвої Юлії Володимирівни відсутні законні повноваження на представництво інтересів ОСОБА_1 у даній справі, в тому числі й на підписання позовних заяв.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України суд повертає позовну заяву у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи, що подану заяву підписано неналежною особою, суд приходить до висновку про необхідність повернення позовної заяви.

Суд роз`яснює сторонам, що відповідно до ч.7 ст. 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Керуючись ст.185, 353 ЦПК України, ст.7 Закону України «Про судовий збір», суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (представника ОСОБА_2 ) до Криворізької міської ради, третя особа: приватний нотаріус Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Черник Олександра Петрівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - повернути особі якою вона подана разом з усіма додатками.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Повернути ОСОБА_1 з Державного бюджету України судовий збір в розмірі 1211,20 грн. (одна тисяча двісті одинадцять гривень двадцять копійок), сплачений нею в дохід держави відповідно до платіжного доручення №1.417377907.1 від 25 листопада 2025 року.

Виконання ухвали покласти на органи Державної казначейської служби України.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.15 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: О. В. Чайкіна