Справа №173/114/26
Провадження №2/173/841/2026
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 січня 2026 р. м. Верхньодніпровськ

Суддя Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області Кожевник О.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів та розподіл майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

До Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів та розподіл майна подружжя..

Відповідно до автоматизованого розподілу справ справа надійшла в провадження судді Кожевник О.А.

Розглянувши подану заяву з доданими до неї документами на предмет наявності правових підстав для відкриття провадження у справі, суддя зазначає таке.

Вимоги щодо змісту та форми позовних заяв визначені статтями 175, 177 ЦПК України.

При цьому, якщо подана позовна заява не відповідає таким вимогам, приписами частини 1 статті 185 ЦПК України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Цивільним процесуальним кодексом України.

За приписами ст. 177 УПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судом встановлено, що позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», за яким від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав

Однак не зважаючи на пільги сторін щодо звільнення від сплати судового збору позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються (п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Відповідно до пп. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про поділ майна подружжя сплачується судовий збір за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто вимога про розподіл майна подружжя є майновою вимогою, яка повинна мати грошову оцінку, яка в свою чергу має бути встановлена суб`єктом оціночної діяльності.

Суд зазначає, що немайнові спори - це вимоги про захист права або інтересу, об`єктом якого виступає благо, що не піддається грошовій оцінці. Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Однак позивачем зазначено, що позовна заява не містить вимог майнового характеру. При цьому просить вирішити питання щодо розподілу майна подружжя такого як автомобіль та будинок.

Оскільки аналіз позовної заяви та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціну позову, тому позивачу слід зазначити інформацію про ціну позову станом на день подання позовної заяви до суду з урахуванням вартості спірного майна та надати докази на підтвердження такої вартості.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України.

Згідно з частинами 1, 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, оскільки подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст. 175, 176, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів та розподіл майна подружжя -залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення даної ухвали про залишення заяви без руху.

Встановити позивачу спосіб усунення недоліків шляхом подання до суду уточненої позовної заяви із зазначенням документально підтвердженої ціни позову.

Роз`яснити позивачу що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу (ч. 3 ст. 185 ЦПК України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Кожевник