Справа № 369/157/26
Провадження № 2/369/148/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

9 лютого 2026 року суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Лапченко О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановила:

позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , згідно якого просить розірвати шлюб, укладений 18 вересня 2025 року між нею та відповідачем, зареєстрований Цифровим офісом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 12133, після розірвання шлюбу повернути дошлюбне прізвище ОСОБА_3 .

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.01.2026 року позовну заяву було залишено без руху, позивачу був наданий строк для усунення недоліків.

6.02.2026 року від позивача ОСОБА_1 надійшла заява, згідно якої вона повідомила суд, що на даний момент перебуває за межами України та не має фізичної можливості надіслати відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів поштовим зв`язком. Просить суд здійснити направлення копій позовної заяви та доданих документів відповідачу через підсистему (Електронний суд). Фізична особа: РНОКПП: НОМЕР_1 ,ПІБ: ОСОБА_4 . Додала копію квитанції про сплату судового збору.

Щодо вказаної заяви суд зазначає таке.

Згідно ухвали суду від 23.01.2026 року було встановлено, що позивачем не надано доказів сплати судового збору або документів, що підтверджують підстави про звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; позивачем в позовній заяві не було зазначено повну адресу місця проживання чи перебування відповідача ОСОБА_2 ; позивачем не надано доказів надсилання відповідачу позовної заяви разом із копіями доданих до неї документів.

Згідно заяви від 6.02.2026 року позивачем лише додано копію квитанції про сплату судового збору, однак позивач не вказала повну адресу місця проживання чи перебування відповідача ОСОБА_2 , що перешкоджає суду перевірити підсудність вказаної позовної заяви Києво-Святошинському районному суду Київської області, та не надала доказів надсилання відповідачу позовної заяви разом із копіями доданих до неї документів. Позивач просить суд здійснити направлення копій позовної заяви та доданих документів відповідачу через підсистему (Електронний суд), однак такий обов`язок покладений саме на позивача та в разі наявності у відповідача електронного кабінету в підсистемі Електронного суду позивач не позбавлена можливості здійснити таке відправлення відповідачу самостійно.

Враховуючи усунення недоліків позовної заяви, про які зазначено в ухвалі Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.01.2026 року, лише в частині надання копії квитанції про сплату судового збору, не подання клопотання про продовження процесуальних строків для усунення недоліків заяви, суд констатує, що ухвала суду не виконана, позивач не усунула недоліки позовної заяви.

Суд зазначає, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»). Як відзначив суд у рішенні у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс проти Іспанії» (1989) сторона зобов`язана демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Як наголошує у своїх рішеннях ЄСПЛ, особа, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Розумність тривалості провадження повинна оцінюватися у світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливість предмета спору для заявника.

Згідно ч. 3 ст.185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ураховуючи наведене, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу необхідно повернути позивачу.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 260, 353 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и л а:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу вважати не поданою та повернути позивачу, роз`яснивши, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя - О.М. Лапченко