Справа № 188/3944/25
Номер провадження 2/954/1415/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про передачу справи за підсудністю

09 лютого 2026 рокус-ще Нововоронцовка

Суддя Нововоронцовського районного суду Херсонської області Гончаренко О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

До Нововоронцовського районного суду Херсонської області за підсудністю від Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 14.11.2025 справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу в порядку пункту 1 частини першої статті 31 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Водночас, згідно відповіді №2313177 щодо отримання інформації про внутрішньо переміщену особу з Єдиної інформаційної системи соціальної сфери від 06.02.2026, відповідач ОСОБА_2 зареєстрований як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_1 , що за своєю територіальністю відноситься до юрисдикції Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області.

Також, згідно відповіді №2313161 щодо отримання інформації про внутрішньо переміщену особу з Єдиної інформаційної системи соціальної сфери від 06.02.2026, позивач ОСОБА_1 зареєстрована як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у статті 1 цього Закону.

Таким чином, з наведеного вбачається, що зареєстрованим місцем проживання, відповідно до ЗУ «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», внутрішньо переміщеної особи є адреса, зазначена у довідці про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі, суд враховує імперативні положення Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» як спеціального закону.

Ця правова позиція відображена і у постанові Верховного Суду від 29 липня 2019 у справі № 409/2636/17.

Суд також звертає увагу, що дійсно в нормах ЦПК України передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення. З огляду на викладене, використання для встановлення конкретного суду за визначеною територіальною підсудністю фактичної адреси проживання матиме наслідком невизначеність при вчиненні окремих процесуальних дій, адже фактичне місце проживання може змінюватись чи не щодня. Крім того, особа може мати більше ніж одне фактичне місце проживання, але зареєстроване може бути лише одне місце проживання. Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 24.06.2024 року по справі №554/7669/21.

У вказаній справі Верховний Суд відзначив, що суд першої інстанції на день відкриття провадження у справі не встановив зареєстрованого місця проживання чи перебування позивача, та не взяв до уваги, що згідно з копією паспорта, що є в матеріалах справи, місце реєстрації особи зазначено: «АДРЕСА», а наданий позивачем договір оренди, не містить інформації про реєстрацію його місця проживання чи реєстрацію його місця перебування.

Однак за обставинами справи відповідач має не тільки фактичне місце проживання, а і зареєстроване (офіційне) місце проживання як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_1 , що належить до територіальної підсудності Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області. Саме за такою адресою реєстрації місця проживання у внутрішньо переміщеної особи виникають пов`язані права та обов`язки, гарантовані законодавством. До того ж реєстрація місця проживання внутрішньо переміщеної особи може бути здійснена тільки за однією адресою за її власним вибором.

Принцип територіальності забезпечує територіальне розмежування компетенції судів загальної юрисдикції і зумовлений потребою доступності правосуддя на всій території України. Принцип територіальності реалізується через правила територіальної юрисдикції (підсудності) справ. Правила територіальної підсудності визначають розмежування компетенції судів першої інстанції щодо розгляду справ, підвідомчих загальним судам, за територіальною ознакою. Крім того, правила територіальної підсудності дають можливість визначити конкретний місцевий суд, який повинен розглядати справу як суд першої інстанції.

Порушення судами правил територіальної юрисдикції має наслідком обов`язкове скасування судових рішень з направленням справи на новий розгляд (стаття 378, пункт 6 частини першої статті 411 ЦПК України).

Згідно з ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

У відповідності п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до вимог ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі вищеперерахованого, суд доходить висновку про необхідність направлення справи за підсудністю до Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області.

Керуючись ст. ст.27, 31, 32, 187, 260, 353, 354 ЦПК України суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу надіслати за підсудністю до Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області.

Копію ухвали про передачу справи за підсудністю направити позивачу.

Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

СуддяО.В. Гончаренко