Номер провадження: 22-ц/813/95/26
Справа № 518/107/21
Головуючий у першій інстанції Тарасенко М. С.
Доповідач Таварткіладзе О. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.02.2026 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Таварткіладзе О.М.,

суддів: Вадовської Л.М., Погорєлової С.О.,

за участю секретаря судового засідання: Чередник К.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Старі Маяки» на рішення Ширяївського районного суду Одеської області від 14 червня 2022 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Старі Маяки» про відшкодування матеріальної, моральної шкоди та упущеної вигоди завданої загибеллю бджіл, -

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Старі Маяки» про стягнення матеріальної та моральної шкоди, а також упущеної вигоди завданої загибеллю бджіл, посилаючись на те, що він є власником бджолиної пасіки та з 2006 року займається утриманням та розведенням бджіл, виробництвом і первиною переробкою продуктів бджільництва. В 2020 році його пасіка складалася з 150 бджолиних сімей, кожна з яких займала окремий вулик та була розташована на території Старомаяківської сільської ради Ширяївського району Одеської області в АДРЕСА_1 . Належна позивачу пасіка за своїми характеристиками відповідає вимогам відповідних нормативних актів, які регламентують порядок утримання стаціонарних пасік, бджоли були здоровими, хвороби у бджіл виявлено не було.

Не дійшовши порозуміння з відповідачем щодо вирішення конфлікту мирним шляхом, позивач 19 травня 2020 року звернувся до Ширяївського районного управління ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області та Старомаяківської сільської ради з проханням створити комісію та здійснити огляд його пасіки. За результатами роботи зазначеної комісії 19 травня 2020 року складено Акт встановлення факту отруєння (потрави) бджіл. Комісія при обстеженні пасіки виявила масовий падіж бджіл з характерними ознаками отруєння пестицидами, також, комісією встановлено, що з 150 належних позивачу бджолиних сімей, 150 бджолиних сімей втратили по 100% робочих бджіл, що становить 50% від загальної кількості бджіл, комісією також встановлено, що пасіка вчасно пройшла профілактичних огляд, бджоли не мали паразитарних та інфекційних хвороб; навколо пасіки позивача розташовані поля, які знаходяться у користуванні відповідача, найближче з яких розташоване на відстані менше 100 метрів від пасіки позивача, зазначені поля були засіяні озимим горохом.

Комісією відібрано проби загиблих бджіл з пасіки позивача та зразки рослин озимого гороху з поля, яке орендується відповідачем та відправлено до лабораторії на проведення досліджень. Відповідно до звіту про результати дослідження патологічного/біологічного матеріалу/об`єктів навколишнього середовища № 003695 п.м./20 від 05 червня 2020 року Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експерти, в зразках підмору бджіл з пасіки позивача виявлено пестицид: Лямбда-Цигалотрин у кількості 0,007 мг/кг, Хлорпіріфос 0,009 мг/кг, Циперметрин менше 0,01 мг/кг. Відповідно до звіту про результати дослідження патологічного/біологічного матеріалу/об`єктів навколишнього середовища № 003697 п.м./20 від 05 червня 2020 року Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи, в зразках озимого гороху з поля відповідача виявлено Лямбда-Цигалотрин у кількості 0,075 мг/кг, Хлорпіріфос менше 0,01 мк/кг, Циперметрин менше 0,01 мг/кг.

Позивач вважає, що внаслідок неправомірних дій відповідача йому завдано матеріальну шкоду у вигляді реальних збитків, що складаються з вартості загиблих бджіл на загальну суму 172 500 (сто сімдесят дві тисячі п`ятсот) гривень та упущеної вигоди, що складається з вартості недоотриманої бджолопродукції (бджолопакети, мед, пилок) на загальну суму 573 487 (п`ятсот сімдесят три тисячі чотириста вісімдесят сім) гривень.

Також, беручи до уваги його душевні страждання, кількість бджіл, що загинули від отруєння, позивач вважає, що йому було спричинено моральну шкоду, розмір якої він оцінює в сумі 10 000,00 гривень.

Рішенням Ширяївського районного суду Одеської області від 14 червня 2022 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Старі Маяки» () на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) 745 987 гривень 00 копійок в рахунок відшкодування збитків, завданих загибеллю бджіл у бджолосім`ях.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Старі Маяки» () на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) 7 459 гривень 87 копійок в рахунок відшкодування судового збору та 1 343 гривні 73 копійки в рахунок відшкодування витрат на проведення експертизи.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, Товариство з обмеженою відповідальністю «Світанок Старі Маяки» звернулося з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Ширяївського районного суду Одеської області від 14 червня 2022 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права.

Тобто рішення суду фактично оскаржується лише в частині задовлених вимог про стягнення з відповідача на користь позивача 745 987 гривень 00 копійок в рахунок відшкодування майнових збитків, завданих загибеллю бджіл у бджолосім`ях.

В іншій частині рішення суду не оскаржується і в апеляційному порядку не переглядається.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Згідно ст. 263 ЦПК України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права, з дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог або заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Задовольняючи позов частково, стягуючи з Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Старі Маяки» () на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) 745 987 гривень 00 копійок в рахунок відшкодування збитків, завданих загибеллю бджіл у бджолосім`ях, відмовляючи у задоволенні іншої частини позовних вимог, суд першої інстанції виходив з його обґрунтованості та доведеності.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції.

Судом встановлено та з матеріалів справи вбачається, що:

- 12 вересня 2006 року на ім`я ОСОБА_1 видано ветеринарно-санітарний паспорт пасіки № 108, яка станом на 10 березня 2020 року складалася з 150 (ста п`ятдесяти) бджолосімей та розміщувалася в с. Золочевське, Старомаяківської сільської ради Ширяївського району Одеської області.

- Відповідно до п. 6 Порядку видачі ветеринарно-санітарного паспорта пасіки, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики України і Української академії аграрних наук 20.09.2000 року № 184/82, зазначений паспорт пасіки замінено на новий після заповнення всіх його розділів.

- 15 червня 2020 року позивачу видано ветеринарно-санітарний паспорт № 1, з перенесенням до нього останніх записів за 2020 рік. Згідно відмітки в зазначеному ветеринарно-санітарному паспорті пасіки, станом 12.03.2020 року інфекційних та інвазійних хвороб бджіл не виявлено;

- відповідно до довідки Старомаяківської сільської ради Ширяївського району Одеської області № 122 від 12.06.2020 року, вбачається, що в АДРЕСА_1 знаходиться пасіка 150 (сто п`ятдесят) бджолосімей, що належить ОСОБА_1 мешканцю села Старі Маяки, земельна ділянка належить на праві власності ОСОБА_2 ;

- 19 травня 2020 року позивач звернувся до Ширяївського районного управління ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області та Старомаяківської сільської ради Ширяївського району Одеської області з проханням створити комісію та здійснити огляд його пасіки, у зв`язку з масовою загибеллю бджіл з характерними ознаками отруєння;

- відповідно до розділу 7 Інструкції щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєнь бджіл, затвердженої наказом Головного державного інспектора ветеринарної медицини України № 9 від 30 січня 2001 року передбачено, що при отруєнні бджіл пестицидами керуються "Инструкцией по профилактике отравлений пчел пестицидами", затвердженою Всесоюзним виробничо-науковим об`єднанням по агрохімічному обслуговуванню сільського господарства "Союзсельхозхимия" і Головним управлінням ветеринарії Держагропрому СРСР 14.06.1989 року (надалі - «Інструкція») (в редакції на час вчинення правовідносин);

- відповідно до п. 4.1. цієї Інструкції, обстеження постраждалої від отруєння пасіки проводиться комісією. До комісії входять: ветеринарний лікар, районний зоотехнік по бджільництву, агроном по захисту рослин або агроном господарства, бджоляр, представник виконавчого комітету. При неможливості участі в обстеженні пасіки всіх названих вище фахівців, комісія може бути правомочна при роботі в ній ветлікаря (ветфельдшера), бджоляра і представника виконкому Ради народних депутатів (в редакції на час вчинення правовідносин);

- 19 травня 2020 року створено комісію у складі: Шаптелей О.К. в.о. начальника Ширяївської районної державної лікарні ветеринарної медицини; ОСОБА_3 лікаря ветеринарної медицини 1-ї категорії; Балута С.В. - провідного спеціаліста відділу контролю за обігом засобів захисту рослин Управління фітосанітарної безпеки; Фрунзе І.Г. - секретаря Старомаяківської сільської ради Ширяївського району Одеської області; ОСОБА_4 агронома ТОВ «Світанок Старі Маяки»; ОСОБА_1 власника пасіки; Брильова О.С. адвокат, представника власника пасіки;

- повноваження комісії підтверджуються: розпорядженням Старомаяківської сільської ради Ширяївського району Одеської області № 13 від 22.04.2020 року «Про призначення відповідальних осіб, які уповноважені входити до складу Комісії для засвідчення факту загибелі бджіл на території Старомаяківської сільської ради»; листом ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області вих. 5327/02.3/21-19 від 16.07.2019 року;

- за результатами роботи зазначеної комісії 19 травня 2020 року складено Акт встановлення факту отруєння (потрави) бджіл;

- згідно з Актом встановлення факту отруєння (потрави) бджіл, комісія при обстеженні пасіки виявила масовий падіж бджіл з характерними ознаками отруєння пестицидами, також комісією встановлено, що з 150 належних Позивачу бджолиних сімей, 150 бджолиних сімей втратили по 100 % робочих бджіл, що становить 50% від загальної кількості бджіл. Комісією також встановлено, що пасіка вчасно пройшла профілактичних огляд, бджоли не мали паразитарних та інфекційних хвороб. Комісією встановлено, що навколо пасіки Позивача розташовані поля, які знаходяться у користуванні Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Старі Маяки», найближче з яких розташоване на відстані менше 100 метрів від пасіки Позивача. Зазначені поля були засіяні озимим горохом. Встановлено, що починаючи з 12 травня до 15 травня 2020 року, відповідач здійснював обробку озимого гороху інсектицидом «Енжіо», у склад якого входять отруйні речовини: лямбда-цигалотрин та тіаметоксам;

- комісією відібрано проби загиблих бджіл з пасіки позивача та зразки рослин озимого гороху та пшениці з полів, які знаходяться у користуванні Відповідача, з метою проведення лабораторної діагностики для встановлення наявності у відібраних зразках залишків отруйних речовин;

- 26.05.2020 року відібрані проби доставлено до Дослідницько-випробувального токсикологічного центру Наукового центру превентивної токсикології, харчової та хімічної безпеки ім. академіка Л.І. Медведя Міністерства охорони здоров`я України, який акредитований на проведення відповідних досліджень, згідно до вимог ДСТУ ISO/ІЕС 17025:2017, що підтверджується Атестатом про акредитацію, виданим Національним агентством з акредитації України № 20375 від 03.09.2019 року;

- згідно з супровідним листом, підписаним виконуючим обов`язки начальника Ширяївської районної державної лікарні ветеринарної медицини ОСОБА_5 , 20 травня 2020 року зазначені проби надано до випробувального центру Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи для проведення досліджень;

- відповідно до Звіту про результати дослідження патологічного/біологічного матеріалу/об`єктів навколишнього середовища №003695 п.м./20 від 05 червня 2020 року Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи, в зразках підмору бджіл з пасіки позивача виявлено пестицид: Лямбда-Цигалотрин у кількості 0,007 мг/кг та Хлорпіріфос 0,009 мг/кг, Циперметрин менше 0,01 мг/кг.;

- відповідно до Звіту про результати дослідження патологічного/біологічного матеріалу/об`єктів навколишнього середовища №003697 п.м./20 від 05 червня 2020 року Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи, в зразках озимого гороху з поля Відповідача виявлено Лямбда-Цигалотрин у кількості 0,075 мг/кг., Хлорпіріфос менше 0,01 мк/кг, Циперметрин менше 0,01 мг/кг. В зразках озимої пшениці з поля відповідача виявлено Лямбда-Цигалотрин у кількості менше 0,01 мг/кг., Хлорпіріфос менше 0,01 мк/кг, Циперметрин менше 0,01 мг/кг.;

- відповідно листа від 21.09.2020 року № 976, наданого Державним науково-дослідним інститутом з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи 21.09.2020 №976 вбачається наступне. Лямбда-цигалотрин діюча речовина пестицидів (піретроїди), використовується (в тому числі в сумішах з іншими активними компонентами) у сільському господарстві для боротьби з шкідливими комахами і шкідниками запасів. Препарат на основі лямбда-цигалотрину відноситься до 2 і 3 класів токсичності для людини та 1 і 2 класів для бджіл. Хлорпірифос фосфорорганічна сполука (ФОС) ефективна при боротьбі з шкідниками, стійкими до піретроїдів. Відноситься до 3 класу токсичності для людини і 1 класу для бджіл. За науковими джерелами для з`ясування причин загибелі бджіл необхідно враховувати низку факторів: відстань від посівів до пасіки, час обробки посівів, погодні умови (швидкість вітру тощо), період напіврозпаду препаратів та механізми уражень тварин. Препарати на основі лямбда-цигалотрину володіють швидкою початковою токсичністю і високою фотостабільністю і, як наслідок, мають тривалу захисну дію на поверхні рослин;

- згідно зі звітом кандидата біогогічних наук, доцента кафедри захисту, генетики і селекції рослин Одеського державного аграрного університету Гуляєвої І.І. щодо аналізу питань, поставлених адвокатом Марковим О.С., вбачається, що науковець, проаналізувавши питання, зазначені в заяві, вказує на те, що хлорпірифос є діючою речовиною багатьох розповсюджених інсектицидів широкого спектра дії. Хлорпірифос є фосфорорганічним інсектицидом, який широко використовується в сільському господарстві, використовується для знищення широкого спектра шкідливих комах і кліщів, водночас він демонструє високу гостру токсичність для більшості видів комах, інших тварин і людини. При дотриманні всіх необхідних застережень по застосуванню пестицидів даної групи щодо ентомофагів та корисних комах, їх недоліки лише частково можуть зменшити негативний ефект, оскільки вони не володіють репелентною дією, що не відлякує ентомофагів і корисних комах, натомість володіють активною фумігантною дією, у них відсутній «Нокдаун-Ефект», що призводить до подовженій в часі дії препарату, а також вони володіють повільними метаболічними реакціями. Лямбда-цигалотрин хімічна речовина, пестицидів (піретроїди). Піретроїдні препарати характеризуються задовільним біологічним розкладанням у навколишньому середовищі, виявляють в основному контакту дію. Діють на нервову систему комах, швидко порушуючи їх здатність рухатися, та спричиняють параліч всього організму. Лямбда-цигалотрин володіє контактною, залишковою, кишковою і відлякуючою (репелентною) дією, але не проявляє фумігантної і системної дії. Лямбда-цигалотрин, як і інші піретроїди, діючи на обмін кальцію в синапсах і натрій-калієві канали, порушує функцію нервової системи. Це призводить до значного зайвого виділення ацетилхоліну при проходженні нервового імпульсу. Отруєння проявляється в ураженні рухових центрів, в сильному збудженні. Забезпечує швидке знищення щкідників (загибель не менше ніж через 24 години після обробки значної частини популяції шкідників). Препарати на основі лямбда-цигалотрину мають швидку початкову токсичність. Клінічна картина гострого отруєння лямбда-цигалотрина являє собою клінічні ознаки інтоксикації піретроїдного отруєння (вплив на центральну і перефиричну нервову систему). При дотриманні всіх необхідних застережень по застосуванню пестицидів даної групи щодо ентомофагів та корисних комах, їх недоліки частково нівелюються завдяки репелентній дії, відсутності фумігаційної дії, якісному «Нокдаун-Ефекту» та швидкій метаболічній реакції. Тривалість загибелі бджіл являється одним із критеріїв, по яким можна визначити внаслідок отруєння якою діючою речовиною відбулася їх загибель. Тривалість визначається хвилинами, годинами, днями, місяцями і т.д. Тому визначити внаслідок якої діючої речовини загинули бджоли можливо тільки при аналізі конкретних обставин загибелі бджіл, в тому числі конкретизації тривалості, токсикологічних характеристик діючих речовин, умов загибелі та інших факторів. Беручи до уваги характер загибелі, згідно вищенаведених клінічних ознак та характеру дії зазначених діючих речовин, описаний вплив на бджіл, подібний до дії саме Хлорпірифосу.

- згідно з відповіддю Національного наукового центру «Інституту бджільництва ім. П.І. Прокоповича» Української академії аграрних наук вбачається, що Лямбда-цигалотрин - інсекто-акарицид широкого спектру дії із класу пиретроїдів, що використовується в захисті рослин проти широкого спектру комах із різних системних груп». «Препарати на основі лямбда-цигалотрину відносяться до 2 і 3 класів небезбеки для людини і 1 і 2 класів для бджіл». Хлорпірифос - фосфорорганічний інсектицид широкого спектру дії з пролонгованим ефектом проти широкого спектру шкідливих комах із різних систематичних груп». «Хлорпірифос відноситься до 2 і 3 класів небезпеки для людини і 1 класу небезпеки для бджіл». Присутність лямбда-цигалотрину та хлорпірифосу в тілі бджіл свідчить про те, що отруєння бджіл вказаними препаратами мало місце;

Крім того районним судом під час розгляду справи були допитані свідки.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 повідомив, що працює в господарстві Відповідача водієм, під час проведення робіт щодо обробки полів пестицидами безпосередньо працює на техніці, яка здійснює обробку. Свідок зазначив, що має допуск до проведення таких робіт. Місце та час роботи з пестицидами у господарстві визначає агроном. Також повідомив, що з 12 травня 2020 року працював на оприскувачі біля с. Золочевське, почав обробку о 21:30, а закінчив о 6:00 ранку наступного дня. Вказав, що як правило роботи проводяться у безвітряну погоду, тому що при роботі у вітряну погоду пестициди можуть потрапити на поля інших господарств. Також вказав, що має напарника, з яким працює позмінно. Щодо режиму його роботи під час зміни зазначив, що годину-півтори працює на оприскувачі, потім оприскувач заправляють водою протягом однієї півтори години і в цей час він відпочиває, потім знову приступає до роботи. За годину роботи оприскувач здатен обробити від 16 до 20 га площі посівів, залежно від рельєфу місцевості.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_7 повідомив, що працює в господарстві відповідача водієм, в його обов`язки входить доставка води на поле, де проводиться обробка пестицидами, задля заправки оприскувача. Безпосередньо з пестицидами він не працює. Його роботою керує агроном. Вказав, що працює лише в ночі. Щодо до того, де він працював 12 травня 2020 року, вказав, що не пам`ятає;

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_8 повідомив, що працює у господарстві відповідача. В його обов`язки входить доставка води до оприскувача, безпосередньо з пестицидами не працює, його роботою керує агроном. На питання представника Відповідача щодо режиму його роботи, вказав, що починає робити о 06:00 годин ранку, а закінчує о 09:00 годині вечора. Після повторного питання представника Відповідача, вказав, що помилився і його робота розпочинається о 09:00 вечора, а закінчується о 06:00 ранку. На запитання представника позивача, як проходить його робочий день, вказав, що після заправки оприскувача водою, чекає близько 40 хвилин поки працює оприскувач, потім знову його заправляє. На питання представника позивача щодо режиму роботи оприскувача, вказав, що оприскувач працює з 06:00 години ранку до 09:00 години вечора, але потім знову змінив свої свідчення після зауваження представника відповідача.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_9 , повідомив, що працює в господарстві відповідача головним інженером з 2012 року. Надав пояснення щодо обставин звільнення ОСОБА_10 , вказав, що той працював у господарстві Відповідача, але в 2014 році був звільнений за власним бажанням. Свідок зазначив, що на його думку ОСОБА_10 може мати неприязливе ставлення до відповідача, у зв`язку з тим, що у 2014 році ОСОБА_10 начебто був пійманий на крадіжці металобрухту. На питання представника позивача, чи проводилося якесь розслідування з приводу цього інцеденту, повідомив, що розлідування не проводилося, ОСОБА_10 звільнився сам. На питання, чому він вважає, що ОСОБА_10 досі має неприязливе відношення до Відповідача, повідомив, що це його власна думка, що склалася на життевому досвіді.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_10 повідомив, що близько обідньої годи 13 травня 2020 року, прямуючи на своєму автомобілі до с. Преображенка, бачив біля пасіки позивача в с .Золочевське техніку, яка здійснювала оприскування пестицидами поля засіяного горохом. Зрозумів,що це пестициди по характерному запаху у повітрі, у зв`язку з чим йому довелося закрити вікна своєї автівки. Свідок повідомив, що у вечері того ж дня повернувся до дому у с. Старі Маяки та побачив на власній пасиці незначний падіж бджіл, після цього зателефонував Позивачу, від якого дізнався, що на його пасиці стався масовий падіж. Після цього свідок повідомив, що відразу попрямував на пасіку Позивача, де побачив велику кількість мертвих бджіл у вуликах, які були накриті сітками та вказав, що Позивач перебував у дуже пригніченому стані. На його питання, чи буде Позивач скликати комісію, останній повідомив йому, що спілкувався з агрономом Відповідача та сподівається на мирне вирішення суперечки. Також зазначений свідок підтвердив, що зі всіх боків навколо пасіки позивача в с. Золочевське у травні 2020 року на полях був засіяний озимий горох. Найближче поле з озимим горохом знаходилося на відстані близько 100 метрів від пасіки Позивача. На земельній ділянці, між полем з горохом та пасікою Позивача засіяно нічого не було, ділянка була не оброблена. Також свідок повідомив, що працював в ТОВ «Світанок Старі Маяки», але ще у 2014 році звільнився за власним бажанням, неприязливих відносин до відповідачі або його працівників не має, звільнився, тому що на той час знайшов більш оплачувану роботу.

Допитаний під час судового розгляду свідок ОСОБА_4 повідомив, що працює агрономом в господарстві відповідача, безпосередньо керує роботою всіх працівників, зайнятих на роботах з обробки полів пестицидами. Вказав, що всі працівники господарства, які працюють з пестицидами, мають спеціальний допуск та пройшли медичні огляди. Повідомив, що у період з 12 по 15 травня 2020 року в господарстві відповідача проводилися роботи з обробки полів пестицидами відповідно до технологічних карт. Про проведення обробки господарство повідомляло населення шляхом розміщення оголошень на стовпах та через сільську раду. Свідок зазначив, що спілкувався з позивачем, останній просив його здійснювати обробку як можна пізніше, свідок також просив позивача вжити дії щодо убезпечення бджіл. Повідомив, що обробляти пестицидами озимий горох працівники розпочали о 20:00 12 травня 2020 року, а закінчили о 07:00 13 травня 2020 року, обробку здійснювали препаратом «Енжіо», що дозволений на території України. Вказав, що препарати, які містять хлорперефос, господарство не використовує. На питання представника позивача, повідомив, що станом на 2020 рік господарство налічувало 450 га озимого гороху, 500 га кукурудзи та 2800 га озимої пшениці, масиви посівів розташовані компактно один до одного. Свідок також повідом, що господарство відповідача налічує два причіпних та один самохідний оприскувач, який працівники відповідача використовували для оприскування озимого гороху та кукурудзи. На самохідному оприскувачі працюють дві людини, які змінюють один одного через зміну. Характер роботи на самохідному оприскувачі полягає у тому, що однієї заправки водою вистачає на обробку 16 га посівів, яка триває у середньому одну годину, потім оприскувач знову заправляють водою, заправка триває у середньому також одну годину. На питання, що свідок, як агроном, може пояснити стосовно виявлення під час перевірки підприємства порушення п. 6.3.4. Державних санітарних правил щодо Транспортування, зберігання та застосування пестицидів у народному господарстві, зазначив, що не володіє такою інформацією. На питання, чи здійснює підприємство обробку пестицидами полів, що знаходяться на відстані до 500 метрів від населених пунктів, зазначив, що така обробка проводиться звичайним способом, та вказав, що йому не відомо, яка відстань передбачена Державними санітарними правилами, як зона санітатного розриву. На питання, чи здійснювало підприємство обробку пестицидами полів, засіяних озимим горохом, що знаходяться на відстані 100 метрів від населеного пункту Золочевське та пасіки Позивача, зазначив, що здійснювало, з застосуванням самохідного оприскувача, посилаючись на те, що у ніч з 12 на 13 травня 2020 року не було вітру, і може це підтвердити даними метеостанції, що знаходиться у власності відповідча.

Також у якості свідків в судовому засіданні допитано ОСОБА_5 - в.о. начальника Ширяївської районної державної лікарні ветеринарної медицини та лікаря ветеринарної медицини 1-ї категорії - ОСОБА_3 .

Допитаний в якості свідка виконуючий обов`язки начальника Ширяївської районної державної лікарні ветеринарної медицини ОСОБА_5 повідомив, що 19 травня 2020 року приймав участь у роботі комісії за заявою позивача у зв`язку з загибеллю на його пасіці бджіл з підозрою на отруєння пестицидами. Вказав, що прибувши на пасіку позивача, бачив велику кількість мертвих бджіл коло вуликів. На питання представника відповідача щодо особи, яка здійснювала відбір проб для проведення лабораторного дослідження, вказав, що проби мертвих бджіл відбирала лікар ветеринарної медицини 1-ї категорії ОСОБА_11 , а проби зеленої маси з поля відповідача відбирала ОСОБА_12 - провідний спеціаліст відділу контролю за обігом засобів захисту рослин Управління фітосанітарної безпеки. Також свідок вказав, що під час роботи комісії був присутній агроном відповідача ОСОБА_4 .

Допитана в якості свідка лікар ветеринарної медицини 1-ї категорії ОСОБА_11 повідомила, що 19 травня 2020 року приймала участь у роботі комісії за заявою позивача у зв`язку з загибеллю на його пасіці бджіл з підозрою на отруєння пестицидами. Під час роботи комісії, власноруч здійснювала відбір мертвих бджіл з пасіки Позивача, загалом нею було відібрано близька 200 грам мертвих бджіл. На питання представника відповідача, чому не відбиралися мед та перга, зазначила, що на той час меду та перги в вуликах ще не було. На питання, хто та де здійснював відбір зеленої маси, вказала, що відбір здійснювала ОСОБА_12 - провідний спеціаліст відділу контролю за обігом засобів захисту рослин Управління фітосанітарної безпекиквадратним методом з різних ділянок поля. На питання, чому відбір зеленої маси вівся лише з поля відповідача, зазначила, що інших повідомлень про проведення обробки не було. Також свідок зазначила, що за характером гибелі бджіл, картина отруєння вказувала на те, що бджоли були отруєнні від застосування різних за природою хімічних речовин. Свідок також повідомила, що агроном ОСОБА_4 не заявляв клопотань чи зауважень під час роботи комісії.

Допитана під час судового розгляду свідок ОСОБА_13 повідомила, що є кандидатом біогогічних наук, доцентом кафедри захисту, генетики і селекції рослин Одеського державного аграрного університету та підтвердила доводи, викладені нею у звіті.

Колегія суддів виходить з такого.

Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів. Відсутність порушеного права й інтересу встановлюється при розгляді справи по суті та є самостійною підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

За змістом частин першої, четвертої статті 30 Закону України «Про бджільництво» юридичні та фізичні особи, які провадять діяльність, що впливає або може вплинути на стан бджіл, зобов`язані забезпечити їх охорону.

Юридичні та фізичні особи, які застосовують засоби захисту рослин, зобов`язані дотримуватися діючих нормативно-правових актів, що передбачають охорону бджіл від отруєнь.

Частиною другою статті 37 Закону України «Про бджільництво» визначено, що фізичні та юридичні особи, які застосовують засоби захисту рослин для обробки медоносних рослин, зобов`язані не пізніше ніж за три доби до початку обробки через засоби масової інформації попередити про це пасічників, пасіки яких знаходяться на відстані до десяти кілометрів від оброблюваних площ. При цьому повідомляється дата обробки, назва препарату, ступінь і строк дії токсичності препарату.

Надаючи правовий аналіз положенням статті 37 Закону України «Про бджільництво» в частині попередження фізичними та юридичними особами, які застосовують засоби захисту рослин для обробки медоносних рослин, пасічників чиї пасіки знаходяться на відстані до 10 кілометрів від оброблювальних рослин, колегія суддів вважає, що виконання цього обов`язку буде вважатися належним за умови доведення змісту завчасного (не пізніше ніж за три доби) повідомлення до відома власників пасік шляхом його опублікування в засобах масової інформації місцевого рівня або оголошення завчасного повідомлення по радіо та/або телебаченню місцевого рівня, а також шляхом його надсилання особистим повідомленням на телефон чи на електронну адресу, зазначені під час реєстрації або кочівлі пасіки або повідомлення про це на офіційній інтернет-сторінці органів місцевого самоврядування тощо.

Тобто фізичні особи та суб`єкти господарювання, які застосовують засоби захисту рослин, повинні вживати всіх можливих, реальних та доцільних і ефективних заходів з метою попередження отруєння бджіл.

Лише в цьому випадку виконання фізичними особами та суб`єктами господарювання, які застосовують засоби захисту рослин, обов`язку попередження власників пасік передбаченого у статті 37 Закону України «Про бджільництво», буде вважатись належним.

Відповідно до статті 39 Закону України «Про бджільництво» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про бджільництво, відшкодовується в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Відповідно до статті 20 Закону України «Про пестициди та агрохімікати», порушення законодавства про пестициди і агрохімікати тягне за собою цивільну, дисциплінарну, адміністративну або кримінальну відповідальність згідно з чинним законодавством. Відповідальність несуть особи, винні у приховуванні або перекрученні інформації, що могло спричинити або спричинило загрозу життю та здоров`ю людини, а так само майну і навколишньому природному середовищу; забрудненні пестицидами і агрохімікатами понад допустимі рівні сільськогосподарської сировини, кормів, харчових продуктів, ґрунту, води, повітря; порушенні регламентів та санітарних норм і правил транспортування, зберігання, торгівлі та застосування пестицидів і агрохімікатів. Відшкодування збитків, заподіяних внаслідок порушень законодавства про пестициди та агрохімікати, здійснюється відповідно до чинного законодавства.

Інструкцією щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєнь бджіл, затвердженої наказом Головного державного інспектора ветеринарної медицини України № 9 від 30 січня 2001 року, яка є обов`язковою для виконання всіма державними органами, а також підприємствами, установами, організаціями незалежно від відомчої підпорядкованості і форм власності, посадовими особами та громадянами передбачено:

п. 7.1.1. Профілактика отруєнь бджіл базується на беззаперечному дотриманні вимог ст. 30 Закону України "Про бджільництво" від 22 лютого 2000 N 1492-III, суворому дотриманні регламентацій застосування в навколишньому середовищі токсичних для бджіл речовин.

п. 7.1.2. Власників пасік оповіщають за три доби до хімобробок з зазначенням застосовуваного отрутохімікату, місця (у радіусі 7 км), часу і способу проведення обробки. Указують час ізоляції бджіл.

п. 7.1.3. Обробки проводять у період відсутності льоту бджіл у ранкові або вечірні години.

п. 7.1.4. Не допускають обробку квітучих медоносів і пилконосів під час масового льоту бджіл.

Згідно Державних санітарних правил, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України № 1 від 03.08.1998 року про «Транспортування, зберігання та застосування пестицидів у народному господарстві»:

п. 1.14. До роботи з пестицидами допускаються особи, що пройшли медичний огляд, спеціальну підготовку та мають відповідні посвідчення, допуск та наряд на виконання робіт з пестицидами відповідно до "Порядку одержання допуску (посвідчення) на право роботи, пов`язаної з транспортуванням, зберіганням, застосуванням та торгівлею пестицидами і агрохімікатами".

п. 6.1.5. Всі роботи з пестицидами слід проводити в ранні ранкові (до 10) і вечірні (18-22) години при мінімальних висхідних повітряних потоках. Як виняток, допускається проведення обробок у денні години у похмурі і прохолодні дні з температурою навколишнього повітря нижче +10 С.

п. 6.1.7. Завчасно, але не менше ніж за дві доби до початку проведення кожної хімічної обробки, адміністрація господарств сповіщає населення, власників суміжних сільськогосподарських угідь та об`єктів про місця, строки і методи застосування пестицидів. У період проведення робіт у радіусі 200 м від меж ділянок, що обробляються, повинні бути встановлені попереджувальні написи.

п. 6.3.1. Обприскування вентиляторними і штанговими обприскувачами допускається при швидкості вітру до 3 м/с (дрібнокрапельне) і 4 м/с (крупнокрапельне).

Застосування гербіцидів із поливною водою шляхом дощування (гербігація) допускається при швидкості вітру до 4 м/с.

п. 6.3.2. Відповідальність за дотримання метеорологічних умов несе керівник робіт, який забезпечує використання об`єктивних методів вимірювання температури і швидкості руху повітря.

п. 6.3.4. Зона санітарного розриву від населених пунктів, тваринницьких комплексів, місць проведення ручних робіт по догляду за сільгоспкультурами, водойм і місць відпочинку при вентиляторному обприскуванні повинна бути не менше 500 м, при штанговому і гербігації дощуванням - 300 м. При застосуванні аерозольних генераторів регульованої дисперсності санітарно-захисні зони повинні відповідати вимогам, зазначеним в інструкції для даного виду апаратури; обробка посівів у цих зонах допускається при напрямку вітру від населених пунктів і інших об`єктів, що підлягають санітарному захисту.

Відповідно до частин першої, другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Частиною першою статті 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Верховний Суд неодноразово роз`яснював, що за загальним правилом у разі встановлення конкретної особи, яка завдала шкоди, відбувається розподіл тягаря доказування: (а) позивач повинен довести наявність шкоди та причинний зв`язок; (б) відповідач доводить відсутність протиправності та вини (постанови Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі № 753/15095/17 та від 06 березня 2025 року у справі № 216/5160/22).

Велика Палата Верховного Суду, наголошуючи на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування, зазначила, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц).

За змістом частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).

У частині другій статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з частиною першою статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

У справі, яка переглядається, суд першої інстанції встановив, що обробіток озимого гороху на полях, які знаходяться у користуванні Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Старі Маяки» і які розташовані навколо пасіки Позивача, найближче з яких на відстані менше 100 метрів, з 12 травня до 15 травня 2020 року, відповідач здійснював обробку озимого гороху інсектицидом «Енжіо», у склад якого входять отруйні речовини: лямбда-цигалотрин та тіаметоксам.

Під час розгляду справи судом першої інстанції сторона відповідача не спростувала вищенаведеного, а також не надала доказів завчасного належного попередження позивача про про час, місце і характер майбутнього застосування засобів захисту рослин для відповідного реагування шляхом опублікування його в засобах масової інформації місцевого рівня або оголошення завчасного повідомлення по радіо та/або телебаченню місцевого рівня, а також шляхом його надсилання особистим повідомленням на телефон чи на електронну адресу, зазначені під час реєстрації або кочівлі пасіки або повідомлення про це на офіційній інтернет-сторінці органів місцевого самоврядування тощо.

Крім того, районний суд встановив, що комісією у встановленому законом порядку було відібрано проби загиблих бджіл з пасіки позивача та зразки рослин озимого гороху та пшениці з полів, які знаходяться у користуванні Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Старі Маяки», а за результатами проведених експертиз і досліджень було встановлено наявність одних і тих же інсектицидів (які є токсичним для бджіл і призводять до їх загибелі) у відібраних взірцях підмору бджіл з пасіки ОСОБА_1 та у відібраних взірцях з полів, де вирощувало озимий горох та пшеницю Товариство з обмеженою відповідальністю «Світанок Старі Маяки».

Також суд відповідно до листа Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області вих. №8191/04.2/25-20 від 05.10.2020 року, врахував, що під час проведення позапланової перевірки дотримання санітарного законодавства 24 червня 2020 року встановлено факт порушення ТОВ «Світанок Старі Маяки» п.6.3.4 Державних санітарних правил, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України № 1 від 03.08.1998 року про «Транспортування, зберігання та застосування пестицидів у народному господарстві», а саме при застосуванні пестицидів 12 травня 2020 року на полі №39, що засіяне озимим горохом та знаходиться біля с. Золочевське на відстані близько 100 метрів від населеного пункту та пасіки Позивача.

Крім того, суд дослідив зміст

- довідки, наданої Українським гідрометеорологічним центром від 21.05.2020 року №01-18/625, за оперативними даними найближчого пункту спостереження метеорологічної станції Затишшя, що є репрезентативною для даного району, у період з 12 по 14 травня 2020 року через територію Одеської області проходив атмосферний фронт, який зумовив штормовий вітер. З 16:17 год 12 травня до 05:05 год 13 травня були пориви штормового вітру 15м/с. Протягом дня 13 травня вітер північний з переходом на південний, 2-6 м/с. З 23:40 13 травня до 05:35 14 травня пориви вітру 14 м/с. З 07:15 до 11:05 14 травня пориви вітру 12 м/с.З 11:05 до 15:20 пориви штормового вітру 15 м/с. У довідці також зазначено, що враховуючи синоптичну ситуацію та з урахуванням особливостей рельєфу та забудови 12-14 травня швидкість вітру в Ширяївському районі могла бути більшою.

- довідки про погоду, наданої Українським гідрометеорологічним центром від 09.03.2021 року №185/05, наданої представником Відповідача до відповіді на відзив, вбачається, що 12-13 травня 2020 року в с. Старі Маяки Ширяївського району Одеської області (за даними метеостанції Затишшя) спостерігалися наступні погодні умови: 12 травня з 00:00 годин до 09:00 годин вітер південно-східний, 12 м/с; о 12:00 годин вітер південно-західний, 3 м/с; о 15:00 годин вітер західний, 3 м/с; з 18:00 години до 03:00 години 13 травня вітер північно-західний, 15 м/с, о 06:00 годині південно-західний, 3 м/с; з 09:00 години до 12:00 години вітер північно-східний від 2 до 4 м/с; з 15:00 години до 18:00 години вітер південно-західний, від 2 до 3 м/с. Теперетура повітря 12 травня від 11.8 С до 21,2 С. Температура повітря 13 травня від 7,4 С в ночі до 16, 4С в день.

Враховуючи наведене, суд обґрунтовано відхилив, як недопустимий доказ фіксації погодних умов, надану відповідачем до відзиву на позов фототаблицю № 1, пославшись на те, що зазначені у фототаблиці № 1 данні протирічать іншим даним, що містяться у довідках про погоду, наданих Українським гідрометеорологічним центром №01-18/625 від 21.05.2020 року та №185/05 від 09.03.2021року.

Крім того, районний суд врахував відповіді від Старомаяківської сільської ради Ширяївського району Одеської області, Стрюківської сільської ради Миколаївського району Одеської області, Осинівського старостинського округу Ширяївської селищної ради Одеської області, Армашівського старостинського округу Березівського району Одеської області, Ширяївської селищної ради Одеської області про те, що попередження щодо обробки полів пестицидами у період з 01.05.2020 року по 20.05.2020 року до зазначених органів місцевого самоврядування не надходили.

Також суд першої інстанції дослідив показання допитаних в судовому засіданні свідків та надав їм мотивовану оцінку в контексті інших досліджених документальних доказів в їх сукупності.

Отже, надавши належну оцінку поданим доказам, як в цілому, так і кожному окремо, виходячи з того, що обробіток озимих культур (горох, пшениця) на полях, найближче з яких розміщено на відстані близько 100 м від пасіки позивача, здійснювавсяТОВ «Світанок Старі Маяки» з порушенням вимог пункту п. 6.3.4 Державних санітарних правил, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України № 1 від 03.08.1998 року про «Транспортування, зберігання та застосування пестицидів у народному господарстві» та без належного повідомлення власника пасіки (органів місцевого самоврядування про заплановане застосування засобів захисту рослин, у період протягом 12-15 травня 2020 року), а загибель бджіл внаслідок отруєння сталася у цей період, і відповідачем не спростовано, що саме внаслідок його протиправних дій заподіяно шкоду позивачу, суд першої інстанції зробив правильний висновок про обґрунтованість та доведеність позовних вимог ОСОБА_1 та наявність підстав для стягнення з ТОВ «Світанок Старі Маяки» на користь позивача відшкодування збитків, завданих загибеллю бджіл у бджолосім`ях у розмірі 745 987 гривень 00 копійок в рахунок відшкодування.

Розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суд правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і дали їм належну оцінку, правильно встановив обставини справи, внаслідок чого ухвалив законне та обґрунтоване судове рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Отже, належність доказів - це спроможність фактичних даних містити інформацію щодо обставин, що входять до предмета доказування, слугувати аргументами у процесі встановлення об`єктивної істини. При цьому питання про належність доказів остаточно вирішується судом.

У справі, яка переглядається, суд першої інстанції дослідив наданий стороною позивача та долучений до матеріалів справи Акт встановлення факту отруєння бджіл від 19 травня 2020 року з додатком до нього, в сукупності та взаємозв`язку з іншими доказами, зокрема показаннями свідків, звітом про результати дослідження патологічного/біологічного матеріалу/об`єктів навколишнього середовища №003695 п.м./20 від 05 червня 2020 року Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи, в зразках підмору бджіл з пасіки позивача; звітом про результати дослідження патологічного/біологічного матеріалу/об`єктів навколишнього середовища №003697 п.м./20 від 05 червня 2020 року Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи, в зразках озимого гороху та озимої пшениці з полів Відповідача; листом від 21.09.2020 року № 976, наданого Державним науково-дослідним інститутом з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи 21.09.2020 №976 щодо складу речовин у пестицидах, які використані відповідачем; звітом кандидата біогогічних наук, доцента кафедри захисту, генетики і селекції рослин Одеського державного аграрного університету Гуляєвої І.І.; відповіддю Національного наукового центру «Інституту бджільництва ім. П.І. Прокоповича» Української академії аграрних наук про те, що присутність лямбда-цигалотрину та хлорпірифосу в тілі бджіл свідчить про те, що отруєння бджіл вказаними препаратами мало місце.

Відповідно до ч. 1 ст. 1187 ЦК України, джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Частиною 5 цієї ж статті визначено, що особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого.

Тобто, у справах даної категорії саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини, проте відповідачем не надано доказів, що власники суміжних земель у радіусі 10 км. від пасіки Позивача у період з 12 травня до 19 травня 2020 року здійснювали обробку своїх угідь хімічними речовинами, що містять у своєму складі Лямбда-Цигалотрин, Хлорпіріфос, Циперметрин.

При цьому відповідач не довів та судом першої інстанції не встановлено, що на полях в радіусі 10 км від пасіки ОСОБА_1 протягом другої декади травня 2020 року іншими фізичними чи юридичними особами, окрім ТОВ «Світанок Старі Маяки», також здійснювалася обробка із застосуванням тих самих засобів захисту рослин, що спричинили загибель бджіл на пасіці ОСОБА_1 .

Також є неспроможними і доводи апеляційної скарги щодо розрахунку матеріальної шкоди завданої позивачу, оскільки відповідачем не подано на розгляд суду першої інстанції жодних доказів, які б спростовували розрахунки позивача.

Не додано таких доказів і до апеляційної скарги або під час апеляційного перегляду рішення суду першої інстанції за апеляційною скаргою відповідача.

В той же час, розрахунок розміру матеріальних збитків, понесених Позивачем, зроблений виходячи з даних, наведених в акті обстеження пасік від 19.05.2020 року, з якого вбачається скільки бджіл втрачено.

При цьому доводи апеляційної скарги про недоведеність кількості втрачених позивачем бджіл у травні 2020 року у зв`язку з тим, що ветеринарно-санітарний паспорт № 1 виданий позивачу 15.06.2020 року, тобто після подій загибелі бджіл у травні 2020 року, колегією суддів відхиляються, як такі, що не засновані на встановлених у справі обставинах і досліджених документальних доказах.

Зокрема дійсно 15 червня 2020 року позивачу видано ветеринарно-санітарний паспорт № 1, але зі змісту даного паспорту вбачається, що до нього перенесені останні записи за 2020 рік та міститься відмітка, що огляд бджіл позивача відбувся 12.03.2020 року і інфекційних та інвазійних хвороб бджіл не виявлено.

Повертаючись до методики визначення розмору збитків, колегія суддів вбачає, що районний суд надав оцінку довідці, виданої Всеукраїнським громадським об`єднанням «Спілка пасічників України» № б/н від 01 липня 2020 року, з якої вбачається, що середня вартість однієї бджолиної сім`ї станом на травень 2020 року становила 2300 гривень; середня вартість одного чотирьохрамочного бджолиного пакету станом на травень 2020 року становила 1000 гривень; середня роздрібна вартість 1 кг. меду становила 70 гривень; середня роздрібна вартість 1 кг. воску становила180 гривень; середня роздрібна вартість 1 кг. пилку становила 200 гривень.

Також судом першої інстанції обґрунтовано враховано, що:

- згідно з довідкою Головного управління статистики в Одеській області № б/н від 24.06.2020, наданої позивачем, середня споживча ціна по Одеській області на мед натуральний за травень 2020 року становила 100,93 грн за кг.;

- згідно з довідкою Громадської організації «СПІЛКА БДЖОЛЯРІВ ОДЕЩИНИ» № 09/07-2020 від 09.07.2020 року, середній збір меду від однієї бджолиної сім`ї по Одеській області за 2019 рік склав 50 кг.; середній збір пилку від однієї бджолиної сім`ї по Одеській області за 2019 рік склав 3 кг.;

Сам розрахунок понесених збитків проводився на підставі методики, що передбачена «Инструкцией по профилактике отравлений пчел пестицидами", затвердженою Всесоюзним виробничо-науковим об`єднанням по агрохімічному обслуговуванню сільського господарства "Союзсельхозхимия" і Головним управлінням ветеринарії Держагропрому СРСР 14.06.1989 року.

Колегія суддів погоджується з доводами позивача, що він, як фізична особа, яка займається бджільництвом має право користуватися продуктами бджільництва мед, маточне молочко, перга, бджолінне обніжжя, воск, прополіс, бджоліна отрута, трутневий гомогенат і звичайно самі бджоли.

Пасічник вправі використати ці продукти, як шляхом самостійного власного споживання, так і відчужувати іншим особам оплатно або безоплатно.

Самі продукти бджільництва мають матеріальну вартість і тому втрата продуктів бджільництва є майновим збитком у вигляді прямого збитку та у вигляді недотриманих продуктів від діяльності бджіл, тобто неотриманого прибутку (приплоду, приращення).

Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується з висновком райсуду, який врахував дані обставини та дішов висновку про відшкодування збитків, які розраховані з урахуванням, як вже існувавших продуктів бджільництва, так і тих, які мали виникнути (збільшится) за рахунок діяльності пасіки та бджіл, як би не відбулася їхня загибель.

Будь-яких належних доказів на спростування встановлених районним судом обставин, досліджених судом доказів та набутих судом висновків відповідач не надав.

Тому самі по собі доводи апеляційної скарги представника ТОВ «Світанок Старі Маяки» адвоката Маркова О.С. про те, що Акт встановлення факту отруєння бджіл від 19 травня 2020 року з додатком до нього є недопустимим доказом, не заслуговують на увагу.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що практика суду касаційної інстанції, яка підлягає врахуванню у відповідності до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, щодо питання необхідності попередження пасічників фізичними та юридичними особами, які застосовують засоби захисту рослин для обробки, через медіа за три дні до початку вказаних робіт є сталою. Зокрема такі висновки викладені Верховним Судом у постановах від 10 липня 2019 року у справі № 742/555/17 та від 20 листопада 2019 року у справі № 155/1204/16-ц, від 22 січня 2025 року у справі № 550/709/22.

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції, які відповідають обставинам справи, встановленим відповідно до вимог процесуального закону, та узгоджуються з нормами матеріального права, які судом правильно застосовані.

Інші аргументи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції та не дають підстав вважати, що суд порушив норми матеріального та процесуального права, про що зазначає у апеляційній скарзі скаржник, по своїй суті зводяться до переоцінки доказів та встановлення обставин, які не були встановлені судом.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) неодноразово вказував, що право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (пункти 29, 30 рішення ЄСПЛ від 09 грудня 1994 року у справі "Руїз Торіха проти Іспанії"). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (пункт 2 рішення ЄСПЛ від 27 вересня 2001 року у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії").

Також, Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Ураховуючи викладене, колегія суддів проходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення першої інстанції - без змін.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 367, 368, 375, 381, 383, 384 ЦПК України, Одеський апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Світанок Старі Маяки» - залишити без задоволення.

Рішення Ширяївського районного суду Одеської області від 14 червня 2022 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складений: 09.02.2026 року.

Головуючий О.М. Таварткіладзе

Судді: Л.В. Вадовська

С.О. Погорєлова