Справа № 682/2588/25
Провадження № 2/682/49/2026
У Х В А Л А

06 лютого 2026 року

Славутський міськрайонний суд

Хмельницької області у складі:

головуючої судді Мотонок Т.Я.,

за участю секретаря судових засідань Мелашенко О.В.,

розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 , адвоката Чапала Юрія Олександровича, про відвід головуючої судді Мотонок Тетяни Яківни у цивільній справі № 682/2588/25 за позовом Акціонерного товариства «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в :

В провадженні суду перебуває цивільна справа № 682/2588/25 за позовом Акціонерного товариства «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

05.02.2026 під час судового засідання представник відповідача Чапала Ю.О. заявив про намір заявити відвід головуючій судді Мотонок Т.Я., у зв`язку із чим для підготовки письмового обґрунтування відводу просив розгляд справи відкласти.

Тому за клопотанням представника відповідача судом було оголошено перерву в судовому засіданні до 11.02.2026.

05.02.2026 о 22.21 годв системі «Електронний суд» представником відповідача Чапалою Ю.О. сформовано заяву про відвід судді, яка зареєстрована канцелярією суду 06.02.2026.

Так, із заяви про відвід слідує, що у сторони відповідача виникають сумніви в об`єктивності та неупередженості головуючої судді Мотонок Т.Я., яка, на думку, представника відповідача, безпідставно відмовила у задоволенні клопотання про витребування оригіналу електронного доказу. Також представник відповідача зауважив, що в провадженні судді Мотонок Т.Я. вже перебувала цивільна справа за позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Рішення в даній справі представник має намір оскаржувати. Представник відповідача зазначає, що обидві справи розглядалися одночасно, що формувало уяву судді до відповідачки як до боржника. З наведеного вбачається упереджене ставлення судді до відповідачки під час розгляду цієї справи за наслідками завершення розгляду у попередній справі № 754/13043/25.

Наведене дає підстави представнику відповідача вважати, що упереджене і необ`єктивне ставлення судді Мотонок Т.Я. проявляється в кожній справі, яку розглядає суддя Мотонок Т.Я., і в якій відповідачка ОСОБА_1 є стороною у справі.

Так, згідно ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно ч. 8 ст. 40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

На підставі ст. 247 ЦПК України, фіксування судового розгляду технічними засобами не здійснювалось.

Отже, вирішуючи заявлений головуючій судді Мотонок Т.Я. відвід судом враховуються положення ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України, якими передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтею 36 ЦПК України.

Так, згідно вказаної норми, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Підходи до встановлення наявності упередженості та безсторонності суддів викладені у рішеннях ЄСПЛ, зокрема в рішенні у справі «Мироненко та Мартиненко проти України». У пунктах 66, 67 цього рішення вказано, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

З наведеного вище слідує, що для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, необхідно довести наявність відповідних вищезазначених суб`єктивних та об`єктивних критеріїв, зокрема, особисті переконання та поведінку конкретного судді, які вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах вирішення даної справи, неналежне забезпечення судом дотримання процесуальних прав та свобод учасників справи.

Із заяви про відвід, яка була заявлена представником відповідача не вбачається, що суддя Мотонок Т.Я. прямо чи опосередковано заінтересована в результаті розгляду справи, з тексту заяви про відвід вбачається, що її зміст зводиться до незгоди представника відповідача з процесуальним рішенням в даній цивільній справі ( відмова в задоволенні клопотання) та з процесуальним рішенням суду в іншій справі, де відповідачем також була Нечипорук І.Ю. і яка розглядалася під головуванням судді Мотонок Т.Я.

Мотиви заяви, якими представник відповідача обґрунтовує заявлений відвід, є виключно нічим не підтвердженими припущеннями, будь-яких аргументів, які б свідчили про упередженість головуючої судді Мотонок Т.Я., заявником не наведено.

Отже, заявлений відвід головуючій судді Мотонок Т.Я. суд вважає необґрунтованим.

Таким чином, оскільки відвід головуючій судді Мотонок Т.Я. був заявлений більше ніж на 3 дні до наступного судового засідання 11.02.2026, а суд дійшов висновку про його необґрунтованість, заяву про відвід головуючої судді Мотонок Т.Я. слід передати іншому складу суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 36, 40, 259, 260 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Передати заяву представника відповідача ОСОБА_1 , адвоката Чапала Юрія Олександровича, про відвід головуючої судді Мотонок Тетяни Яківни у цивільній справі № 682/2588/25 за позовом Акціонерного товариства «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, до канцелярії суду для проведення розподілу відповідно до вимог ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мотонок Т. Я.