УХВАЛА

14 січня 2026 року

м. Київ

справа № 381/2999/23

провадження № 61-10390св25

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю.,

розглянув при попередньому розгляді справи у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно, за касаційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє представник - адвокат Пошелюзний Сергій Вячеславович, на постанову Київського апеляційного суду від 10 липня 2025 року у складі колегії суддів:Кафідової О.В., Оніщука М.І., Шебуєвої В.А.,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2023 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно.

Рішенням Макарівського районного суду Київської області від 21 травня 2024 року позов задоволено частково.

Визнано в порядку спадкування після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на 1/2 частину земельної ділянки площею 4,9740 га, кадастровий

№ :05:023:0001, розташованої на території Бишівської сільської ради Фастівського (раніше - Макарівського) району Київської області.

Визнано в порядку спадкування після смерті ОСОБА_4 , яка померла

ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на 1/2 частину земельної ділянки площею 4,9740 га, кадастровий

№ :05:023:0001, розташованої на території Бишівської сільської ради Фастівського (раніше - Макарівського) району Київської області.

У задоволенні решти вимог відмовлено.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Додатковим рішенням Макарівського районного суду Київської області

від 12 червня 2024 року стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 витрати на правничу допомогу у розмірі 12 500,00 грн. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 витрати на правничу допомогу у розмірі 12 500,00 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 12 лютого 2025 року рішення Макарівського районного суду Київської області від 21 травня 2024 року скасовано, постановлено нове судове рішення про відмову у задоволені позову. Додаткове рішення Макарівського районного суду Київської області від 12 червня 2024 року скасовано, постановлено нове судове рішення, яким заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про ухвалення додаткового рішення залишено без задоволення.

Постановою Верховного Суду від 14 травня 2025 року постанову Київського апеляційного суду від 12 лютого 2025 року скасовано, справу направлено на новий судовий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постановою Київського апеляційного суду від 10 липня 2025 року рішення Макарівського районного суду Київської області від 21 травня 2024 року в частині задоволених позовних вимог скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог про визнання в порядку спадкування права власності по частини на земельну ділянку відмовлено. Додаткове рішення Макарівського районного суду Київської області від 12 червня 2024 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким заяву про ухвалення додаткового рішення у справі залишено без задоволення.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

11 серпня 2025 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 10 липня 2025 року, сформовану представником Пошелюзним С. В. в системі «Електронний суд».

В касаційній скарзі заявники просять скасувати постанову суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Статтею 388 ЦПК України передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Ухвалою Верховного Суду від 22 серпня 2025рокувідкрито касаційне провадження за поданою касаційною скаргою та витребувано матеріали цивільної справи.

08 вересня 2025 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно, за касаційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє представник - адвокат Пошелюзний Сергій Вячеславович, на постанову Київського апеляційного суду від 10 липня 2025 року призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

А. Ю. Зайцев

М. Ю. Тітов