Провадження №: 2/752/1430/26
РІШЕННЯ

Іменем України

06.02.2026 м. Київ

Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Кирильчук І. А.,

при секретарі - Стороженко С. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в приміщенні Голосіївського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

01 серпня 2025 року через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 звернулася до Голосіївського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовна заява мотивована тим, що 13 березня 2021 року між нею та відповідачем Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Києва) був зареєстрований шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис № 340 та видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .

Під час шлюбу у них народилася дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка перебуває на утриманні та проживає з позивачем.

Позивач зазначає, що з початку реєстрації шлюбу сімейне життя подружжя склалося добре, вони виховували чудову дочку. Проте, починаючи з 2024 року, між ними як подружжям почалися погіршуватися сімейні стосунки: було втрачено емоційний зв`язок, виникли серйозні побутові конфлікти, взаємне нерозуміння та несумісність поглядів на спільне життя і виховання дитини. У результаті чого шлюбні відносини фактично припинені, а станом на дату подання даної позовної заяви шлюб носить виключно формальний характер. З 01 січня 2025 року сторони спільно не проживають, спільного господарства не ведуть, подружні обов`язки один перед одним не виконують.

З огляду на викладене, позивач остаточно прийняла рішення про розірвання шлюбу, не має наміру його змінювати, оскільки подальше формальне перебування у шлюбі суперечить її особистим інтересам.

Посилаючись на вказані обставини, позивач просить розірвати шлюб, зареєстрований 13 березня 2021 року між нею та відповідачем Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Києва), актовий запис № 340; після розірвання шлюбу відновити їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 ».

Ухвалою судді Голосіївського районного суду міста Києва від 08 серпня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито позовне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 29 серпня 2025 року на 09:00 год.

У зв`язку із неявкою відповідача розгляд справи було відкладено на 26 вересня 2025 року на 08:30 год.

26 вересня 2025 року розгляд справи було знято з розгляду у зв`язку із відрядженням судді до Національної шкоди суддів України і визначена інша дата судового засідання на 14 жовтня 2025 року на 08:30 год.

У судове засідання, призначене на 14 жовтня 2025 року, сторони не з`явилися.

26 вересня 2025 року через систему «Електронний суд» до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Бондаренко Інни Юріївни про надання подружжю строку на примирення на 3 місяці з метою можливості налагодити відносини та зберегти шлюб.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 14 жовтня 2025 року заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Бондаренко Інни Юріївни про надання строку на примирення, подане в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задоволено. Надано ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для примирення терміном три місяці - до 15 січня 2026 року (включно), провадження у справі до закінчення вказаного строку зупинено.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 16 січня 2026 року поновлено провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу; призначено судове засідання на 06 лютого 2026 року на 09:00 год.

06 лютого 2026 року до суду надійшла заява вх. № 8026 від позивача ОСОБА_1 , у якій позивач зазначила, що вони з відповідачем не примирилися після надання відповідного строку на підставі ухвали суду від 14 жовтня 2025 року, тому позов підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити. Розгляд справи просить проводити за її відсутності.

06 лютого 2026 року до суду надійшла заява вх. № 8025 від відповідача ОСОБА_2 , у якій відповідач зазначив, що вони з позивачем не примирилися після надання відповідного строку на підставі ухвали суду від 14 жовтня 2025 року, тому проти задоволення позову не заперечує. Розгляд справи просить проводити за його відсутності.

Згідно із частинами першою, четвертою статті 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, керуючись частиною другою статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини і відповідні їм правовідносини та дійшов таких висновків.

Судом установлено, що 13 березня 2021 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Києва) був зареєстрований шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис № 340 та видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .

Після реєстрації шлюбу ОСОБА_5 взяла прізвище чоловіка « ОСОБА_6 ».

Під час шлюбу у сторін народилася дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про наявність спору про місце проживання якої сторони не посилалися.

Судом установлено, що сторони шлюбних відносин не підтримують, разом не проживають та спільного господарства не ведуть, шлюб існує формально. Позивач наполягає на розірванні шлюбу із відповідачем, оскільки примирення подружжя виявилося неможливим, а подальше перебування у шлюбі суперечить їх інтересам. Відповідач позов визнав, про що свідчить його заява зі згодою на розірвання шлюбу.

При розгляді справи ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 14 жовтня 2025 року сторонам було надано строк на примирення терміном три місяці, однак примирення не відбулося.

Відповідно до статті 1 Сімейного кодексу України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.

Відповідно до положень статті 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За змістом положень частини другої статті 36 та статті 51 Сімейного кодексу України, шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України. Дружина та чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань.

Дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній (стаття55 Сімейного кодексу України).

Частиною третьою статті 56 Сімейного кодексу України визначено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

За правилом частини другої статті 104 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до частини третьої статті 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно із частиною другою статті 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно із статтею 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

З`ясувавши дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховуючи, що сторони не підтримують шлюбно-сімейні відносини, проживають окремо, втратили емоційний зв`язок як подружжя, сторони не прийшли до примирення після надання відповідного строку на підставі ухвали суду від 14 жовтня 2025 року, а також враховуючи визнання відповідачем позову, суд дійшов висновку, що шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 підлягає розірванню, оскільки існує формально, подальше спільне життя і збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам сторін.

Крім того, суд не має права примушувати жінку або чоловіка до підтримання, відновлення або продовження сімейних відносин, а вільність та рівність цих стосунків та можливість припинення шлюбу є їх основою, що законодавчо закріплено у нормах Сімейного кодексу України, тому позов підлягає задоволенню.

Перешкод для розірвання шлюбу, визначених частиною другою статті 110 Сімейного кодексу України, судом не встановлено.

Згідно із статтями 114, 115 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Статтею 113 СК України визначено, що особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Таким чином, при розірванні шлюбу особа, яка змінила прізвище при державній реєстрації шлюбу, визначає для себе чи далі іменуватися цим прізвищем або відновити дошлюбне прізвище.

З огляду на те, що в позовній заяві позивач просить після розірвання шлюбу відновити їй дошлюбне прізвище, то суд вважає за необхідне відновити їй прізвище « ОСОБА_4 ».

Вимоги щодо відшкодування судових витрат, понесених позивачем на оплату судового збору, остання не заявляла, а тому суд не вирішує питання про їх розподіл між сторонами.

На підставі викладеного, керуючись Конституцією України, статтями 24, 55, 56, 110, 112, 113, 114 Сімейного кодексу України, статтями 4, 5, 12, 13, 49, 76, 81, 89, 141, 142, 259, 263 - 265, 274, 279, 353 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 13 березня 2021 року Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Києва), про що зроблено відповідний актовий запис № 340 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 відновити її дошлюбне прізвище « ОСОБА_7 ».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_2 .

Повне рішення суду складено 09 лютого 2026 року.

Суддя І. А. Кирильчук