Номер провадження 2/754/669/26
РІШЕННЯ

Іменем України

03 лютого 2026 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

Головуючого - судді Галась І.А.,

при секретарі - Кирилов А.

за відсутності сторін

розглянувши в судовому засіданні матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

До Деснянського районного суду міста Києва звернувся представник Акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» (м. Київ, вул.. Андріївська,4, ) з позовною заявою до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості. Ціна позову - 46670,41 гривень.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що між Акціонерним товариством «Перший Український міжнародний банк» та ОСОБА_1 02.06.2020 укладено кредитний договір №801, на підставі якого видано кредитну картку з кредитним лімітом в сумі 7 000,00 грн., який пізніше збільшено до 29 704 грн.

Відповідач не виконує свої кредитні зобов`язання належним чином довготривалий строк. Заборгованість відповідача перед позивачем станом на 04.08.2025 склала: по кредитному договору від 02.06.2020 кредитний договір №801 - 46670,41 грн., з яких 29697,47 грн. заборгованість за кредитом; 16972,94 грн.

Позивач направив письмову вимогу (Повідомлення) відповідачу на адресу місця проживання, яку він зазначив у анкеті на отримання кредиту, однак у наданий строк заборгованість відповідачем погашена не була.

Прохають суд Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» заборгованість у сумі 46670,41 гривень та судові витрати.

Ухвалою суду від 01 грудня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

У судове засідання представник позивача не з`явився, у позовній заяві просив провести розгляд справи без участі представника Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк», позовні вимоги підтримують в повному обсязі та не заперечують проти винесення заочного рішення суду.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, про час та місце слухання справи повідомлявся у встановленому законом порядку.

За таких обставин суд вважає за можливе справу розглядати по суті за відсутності сторін, на підставі наявних в справі доказів з ухваленням заочного рішення.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45, визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У пункті 26 рішення ЄСПЛ від 15.05.2008 у справі «Надточій проти України» (заява N 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Згідно ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII, 1. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. 2. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Судом встановлено, що між Акціонерним товариством «Перший Український міжнародний банк» та ОСОБА_1 укладено 02.06.2020 кредитний договір №801, за яким позичальнику видано кредит у сумі 7000 грн., шляхом підписання заяви про приєднання до цього Договору та паспорту споживчого кредиту.

Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною(ст.638 ЦК України).

Пунктом 2.2.5 Розділу І Публічної пропозиції АТ «Перший Український Міжнародний Банк», що підписанням Заяви на приєднання до Договору, Клієнт беззастережно підтверджує, що на момент укладення Договору Клієнт ознайомився з повним текстом Договору (в тому числі Тарифами), повністю зрозумів його зміст та погоджується зі всіма умовами Договору.

Відповідно до п. 5.1.4. Розділу І Публічної пропозиції АТ «Перший Український Міжнародний Банк» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, клієнт зобов`язаний своєчасно та повністю відшкодовувати Банку сплачені ним кошти.

Згідно з п. 5.1.7. Розділу І Публічної пропозиції АТ «Перший Український Міжнародний Банк» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, клієнт зобов`язаний сплачувати заборгованість по договору, проценти за користування кредитними коштами, оплачувати комісії та неустойку, а також виконувати зобов`язання з повернення кредиту, в тому числі простроченої заборгованості, на умовах, в строки та в розмірі, що передбачені цим договором.

Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання (ч.1 ст.625 ЦК України).

Встановлено, що відповідач не дотримувався умов кредитного договору, внаслідок чого станом на 04.08.2025 склала: по кредитному договору від 02.06.2020 кредитний договір №801 - 46670,41 грн., з яких 29697,47 грн. заборгованість за кредитом; 16972,94 грн.

У зв`язку з неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за укладеним договором, з метою досудового врегулювання спору, позивачем на адресу відповідача 05.08.2025 року було направлена письмова вимога (повідомлення) про виконання зобов`язання щодо погашення заборгованості за кредитним договором від 02.06.2020 №801, однак добровільно заборгованість відповідачем погашена не була.

Таким чином, згідно наданих суду документів вбачається, що після укладення кредитного договору відповідач отримав кредитні кошти, проте допустив прострочення погашення заборгованості в строк визначений Графіком платежів внаслідок чого виникла прострочена заборгованість, а отже відповідач повністю зобов`язання по погашенню боргу не виконав, у зв`язку з чим позивач відповідно до ст. ст.. 1048, 1049, 1050 ЦК України має право вимагати стягнення заборгованості за договором в повному обсязі.

Відповідно до ст.526,1054 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та цього Кодексу, за кредитним договором позичальник зобов`язаний повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно з ч.2 ст.1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до 1048 цього Кодексу.

За частиною 1 ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст.629 ЦК України).

За приписами ст.549,611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки (штрафу, пені).

Таким чином, дослідивши та оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що ОСОБА_1 істотно порушила умови кредитного договору, не повернув суму простроченого кредиту, в зв`язку з чим утворилась заборгованість, а тому позов слід задовольнити та стягнути з відповідача на користь АТ «ПУМБ» заборгованість за кредитними договорами 02.06.2020 №801 - у розмірі 46 670,41 грн.

Відповідно до ч.1.ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача у розмірі 2422,40 грн.

Керуючись ст. 4, 12, 76-81, 141, 264-268 ЦПК України, ст. 526, 530, 611, 629, 1048, 1050,1054 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути зОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» (, вул. Андріївська, буд.4, м. Київ, 04070) заборгованість у сумі 46 670 гривень 41 копійку та витрати зі сплати судового збору у сумі 2 422 гривні 40 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя: