ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5029/26
У Х В А Л А

про направлення справи за підсудністю

05 січня 2026 року суддя Дарницького районного суду м. Києва Котенко Р. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И Л А:

до Дарницького районного суду м. Києва зернулась ОСОБА_1 із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями для розгляду справи визначено суддю Котенко Р. В. як головуючу у справі.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку, що справа не підсудна Дарницькому районному суду м. Києва.

Відповідно до частини першої статті 27 Цивільного процесуального кодексу України, позови до фізичної особи пред`являються за місцем її зареєстрованого проживання або перебування у встановленому законом порядку, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до частини шостої статті 187 ЦПК України, у разі коли відповідачем у позовній заяві вказано фізичну особу, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше ніж через два дні з моменту надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та проживання особи з метою отримання інформації про її зареєстроване місце проживання або перебування.

24 листопада 2025 року на запит суду, направлений відповідно до вимог частини шостої статті 187 Цивільного процесуального кодексу України, надійшла відповідь із електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» Департаменту з питань реєстрації Київської міської державної адміністрації щодо зареєстрованого місця проживання відповідача.

З отриманої відповіді вбачається, що особа на ім`я ОСОБА_2 у місті Києві зареєстроване місцем проживання не має.

Зі змісту відповіді Єдиного державного демографічного реєстру № 2210123 від 05 січня 2026 року встановлено, що відповідач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до частини другої статті 28 Цивільного процесуального кодексу України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання або перебування позивача, зокрема у випадках, коли на його утриманні перебувають малолітні або неповнолітні діти, або якщо позивач з поважних причин, у тому числі за станом здоров`я, не має можливості виїхати до місця проживання відповідача. Крім того, за взаємною домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання або перебування будь-якого з них.

З матеріалів, доданих до позовної заяви, не вбачається наявності доказів того, що місце проживання відповідача зареєстроване у встановленому законом порядку на території Дарницького району м. Києва.

Інших обставин, які б відповідно до статті 28 ЦПК України надавали право позивачу обирати підсудність у Дарницькому районі м. Києва з урахуванням спору, що виник між сторонами, суд не встановив.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 31 Цивільного процесуального кодексу України, суд передає справу для розгляду іншому суду у разі, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) цього суду.

Відповідно до частини дев`ятої статті 187 Цивільного процесуального кодексу України, у разі якщо за результатами отриманої судом інформації встановлено, що справа не підсудна цьому суду, вона надсилається за підсудністю у порядку, визначеному статтею 31 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 32 ЦПК України, спори між судами щодо підсудності не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого відповідно до статті 31 цього Кодексу, підлягає обов`язковому прийняттю до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним направити цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за підсудністю до Комунарського районного суду міста Запоріжжя.

Керуючись статтями 27, 28, 31, 32 та 187 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу направити за підсудністю до Комунарського районного суду міста Запоріжжя.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Р. В. Котенко