КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М.МИКОЛАЄВА
Справа № 488/4231/16-ц
Провадження № 2/488/23/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.02.2026 року м. Миколаїв

Корабельний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючої по справі судді - Селіщевої Л.І.,

за участю секретаря судового засідання - Волошиної Я.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення боргу, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_2 на його користь борг у розмірі 871200,00 грн.

Ухвалою від 17.11.2016 року відкрито провадження у справі.

20.06.2019 року позивач звернувся до суду із клопотанням, в якому уточнив позовні вимоги, просить стягнути з ОСОБА_2 на його користь борг у розмірі 409464,00 грн., з ОСОБА_3 - 461736,00 грн.

Ухвалою суду від 24.06.2019 року залучено ОСОБА_4 до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу в якості співвідповідача.

У судове засідання сторони не з`явилися, про дату та час судового засідання повідомлені належним чином, про причини неявки не повідомили, заяву про розгляд справи без їх участі суду не надали.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За змістом ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника)крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Згідно ч. 5 цієї ж статті у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

В призначені у справі судові засідання позивач неодноразово не з`являвся. Судові повістки про виклик до суду надсилалися позивачу за адресою, зазначеною ним у позовній заяві, що відповідає вимогам ч. 6 та п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України. Однак поштові відправлення поверталися до суду без вручення адресату.

При цьому матеріали справи не містять заяви позивача про зміну місця його проживання (перебування, знаходження), місцезнаходження, а також відомостей щодо надання згоди на отримання судових повідомлень у вигляді SMS-повідомлень чи зазначення адреси електронної пошти для здійснення судового виклику.

За таких обставин суд був позбавлений можливості повідомити позивача про дату, час та місце судового засідання в інший спосіб, ніж шляхом направлення судових повісток за адресою, вказаною ним у позовній заяві.

Крім того, з метою належного інформування учасників справи судом було розміщено інформацію про призначення судових засідань на офіційному вебсайті Корабельного районного суду м. Миколаєва.

З огляду на викладене, а також з урахуванням того, що позивач не подав заяву про розгляд справи за його відсутності, суд дійшов висновку, що неявка позивача є перешкодою для повного та об`єктивного розгляду справи та має ознаки зловживання процесуальними правами та призводить до безпідставного затягування розгляду справи.

Таким чином, судом вжито всі необхідні та достатні заходи для забезпечення позивачу реальної можливості реалізувати свої процесуальні права та викласти правову позицію у судових засіданнях, що відповідає принципу змагальності сторін, забезпечує право на публічний розгляд справи у розумний строк та водночас гарантує дотримання процесуальних прав інших учасників справи, які не можуть бути порушені внаслідок невиконання позивачем своїх процесуальних обов`язків.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Каракуця проти України", заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У рішенні від 10 липня 2017 року у справі "Гінчо проти Португалії" Європейський суд з прав людини зазначив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення боргу без розгляду, на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст.ст. 223, 257, 268, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення боргу - залишити без розгляду.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Л.І. Селіщева