Суддя Шевченко С. В.
Провадження № 2/644/1111/26
РІШЕННЯ

іменем України

03 лютого 2026 року Індустріальний районний суд м. Харкова в особі головуючого судді Шевченка С.В., розглянув за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа П`ята Харківська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

У позові ОСОБА_1 просить визначити додатковий строк для подачі ним до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування позову ОСОБА_1 посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина на частину квартири АДРЕСА_1 . 25 березня 2022 року через початок повномасштабного вторгнення рф позивач виїхав за кордон. 12 червня 2023 року позивач повернувся до України для поховання ОСОБА_2 і звертався в той час до нотаріуса, але через глухоту на обидва вуха спілкувався з нотаріусом без перекладача. 20 червня 2023 року він звернувся з заявою до Харківської обласної організації ВГОІ «Українське товариство глухих» про надання послуги перекладача жестової мови та супроводу для оформлення спадщини. 29 червня 2023 року листом №01-22/53 отримав відповідь про те що Харківська обласна організація УТОГ у зв`язку з відсутністю державного фінансування була змушена перейти на дводенний робочий тиждень та на скорочену тривалість робочого часу у зв`язку з чим наявні два перекладача жестової мови працюють на 0.5 окладу та завантажені наданням соціальних послуг до 01 серпня 2023 року, а надання позивачу послуг перекладача жестової мови буде задоволено в порядку черговості. Таким чином самостійно звернутись до нотаріуса для реалізації свого права на спадщину вчасно позивач не зміг через відсутність перекладача жестової мови. 14 липня 2023 року позивач був змушений повернутись за кордон для збереження статусу біженця та через безпекову ситуацію в місті. Позивач вважає, що пропустив строк звернення до нотаріуса з поважних причин.

Ухвалою суду від 13.12.2024 року було відкрито провадження у даній справі, судовий розгляд проводиться за правилами загального позовного провадження.

Позивач в судове засідання не прибув, повідомлявся належним чином та своєчасно, причини неявки суду не повідомив.

Представник позивача- адвокат Лепетюк О.Л. в судове засідання не прибув, подав заяву з проханням здійснювати розгляд справи без участі позивача та його представника. Позовні вимоги підтримують з підстав наведених у позовній заяві, позовні вимоги просить задовольнити.

Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не прибув, повідомлявся належним чином та своєчасно, про що свідчить довідка про доставку електронного документу повістки про виклик до суду, п ричини неявки суду не повідомив, відзив на позов до суду не подавав.

Представник третьої особи П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори в судове засідання не прибув, повідомлявся належним чином та своєчасно, причини неявки суду не повідомив.

Приймаючи до уваги викладене, що від позивача та його представника не надійшло заперечень проти заочного розгляду справи, що судом ухвалено про заочний розгляд справи, то в відповідності до ст. 280 ЦПК України суд ухвалює по справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження № НОМЕР_1 , актовий запис №49.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_2 , виданим 13.06.2023 року.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, яка складається з частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . У вказаній квартирі мати позивача була зареєстрована та проживала на день смерті.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 12.11.2024 року ОСОБА_1 на праві власності належить частина квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину, р. №2-4580, 29.11.2002, 4-а ХДНК.

Батько позивача- ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_3 , брат позивача- ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_4 .

Відповідно до витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №78726890 від 14.10.2024 року, до Спадкового реєстру внесено реєстраційний запис та зареєстрована спадкова справа №73124793, спадкодавець ОСОБА_2 .

У зв`язку з військовою агресією рф проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.

З початку введення воєнного стану, позивач для збереження життя, виїхав за кордон, а 12.06.2023 року повернувся до м. Харкова для поховання матері.

Постановою державного нотаріуса П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори від 14.10.2024 року ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 . Постанова обґрунтована тим, що згідно інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади м. Харкова від 11.10.2024 року за адресою АДРЕСА_1 станом на 10.06.2023 року ОСОБА_2 була зареєстрована одна. Заява про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 від ОСОБА_1 у встановлений законом строк не надходила, спадкова справа не заводилась.

Частинами першою, третьою статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно із частиною першою статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Отже, прийняття спадщини є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви або ці обставини суд визнав поважними.

Обґрунтовуючи позовні вимоги ОСОБА_1 зазначає, що він є особою з інвалідністю 3 групи з дитинства та має глухоту на обидва вуха, що підтверджується довідкою серії ВТЄ-6 № 038539 від 16.03.1989 року та виписки з акту. З початку введення воєнного стану, він для збереження життя, виїхав за кордон, а 12.06.2023 року повернувся до м. Харкова для поховання матері. 20 червня 2023 року він звернувся з заявою до Харківської обласної організації ВГОІ «Українське товариство глухих» про надання послуги перекладача жестової мови та супроводу для оформлення спадщини. 29 червня 2023 року листом №01-22/53 отримав відповідь про те що Харківська обласна організація УТОГ у зв`язку з відсутністю державного фінансування була змушена перейти на дводенний робочий тиждень та на скорочену тривалість робочого часу. Станом на червень 2023 рік в штатному розкладі працюють два перекладача жестової мови на 0.5 окладу та завантажені наданням соціальних послуг до 01 серпня 2023 року, а надання позивачу послуг перекладача жестової мови буде задоволено в порядку черговості. Таким чином самостійно звернутись до нотаріуса для реалізації свого права на спадщину вчасно позивач не зміг через відсутність перекладача жестової мови. 14 липня 2023 року позивач був змушений повернутись за кордон для збереження статусу біженця та через безпекову ситуацію в місті. Всі ці обставини суттєво ускладнювали позивачу звернутися до нотаріуса.

Суд вважає, що позивач ОСОБА_1 пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин виходячи з обставин, на які він посилається. Так, згідно довідки серії ВТЄ-6 № 038539 від 16.03.1989 року та виписки з акту, підтверджується, що ОСОБА_1 є особою з інвалідністю 3 групи з дитинства та має глухоту на обидва вуха. 25.03.2022 року позивач через введення воєнного стану для збереження життя виїхав за кордон. Після поховання матері самостійно звернутись до нотаріуса для реалізації свого права на спадщину вчасно позивач не зміг через відсутність перекладача жестової мови, що підтверджується листом ВГОІ «УТОГ» №01-22/53 від 29.06.2023 року. 14 липня 2023 року позивач був змушений повернутись за кордон для збереження статусу біженця та через безпекову ситуацію в місті Харкові.

Приймаючи до уваги вищевикладені обставини, що позивач з поважних причин пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Суд позов задовольняє і визначає позивачу додатковий строк в три місяці з моменту набрання законної сили цим судовим рішенням для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст. ст. 5, 10-13, 76-82, 259, 263-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, ст. ст.1216, 2117, 1261, 1268, 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, суд

у х в а л и в :

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , АДРЕСА_2 ) додатковий строк в три місяці з моменту набрання законної сили даним судовим рішенням для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено 06.02.2026 року.

Суддя С.В. Шевченко