Дата документу 05.02.2026Справа № 554/1476/26
Провадження № 2/554/2311/2026
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.02.2026 року суддя Шевченківського районного суду міста Полтави Бугрій В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ВТБ Банк», ТОВ «ФК`ПОЛІС», треті особи: державний реєстратор Департаменту з питань реєстрації Полтавської міської ради Полтавської області Дмитренко Тетяна Іванівна, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про скасування рішення державного реєстратора, -

ВСТАНОВИВ:

03.02.2026 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «ВТБ Банк», ТОВ «ФК`ПОЛІС», треті особи: державний реєстратор Департаменту з питань реєстрації Полтавської міської ради Полтавської області Дмитренко Тетяна Іванівна, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про скасування рішення державного реєстратора.

21.01.2026 року в провадженні судді Бугрія В.М. надійшла аналогічна справа ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ВТБ Банк», ТОВ «ФК`ПОЛІС», треті особи: державний реєстратор Департаменту з питань реєстрації Полтавської міської ради Полтавської області Дмитренко Тетяна Іванівна, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про скасування рішення державного реєстратора.

21.01.2026 року секретарем суду Шевченківського районного суду міста Полтави надано довідку про відсутність підтверження про зарахування судового збору. При перевірці інформації щодо сплати судового збору у справі № 554/802/26, провадження № 2/554/2127/2026 було виявлено, що до позовної заяви ОСОБА_1 (вхідний № 3495 від 21.01.2026) додано платіжну інструкцію на сплату судового збору № 1.464510075.1 в сумі 1230,00 грн від 26.12.2025 та № 2.464493193.1 в сумі 610,00 грн від 26.12.2025, проте згідно даних КП «Д-3» вказані квитанції приєднані до позовної заяви ОСОБА_1 у справі № 554/574/26, провадження № 2/554/2060/2026 та 2з/554/6/2026, які надійшли до суду та зареєстровані за вхідними № 1592/26-Вх та № 1593/26-Вх від 12.01.2026.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Бугрію В.М.

Ухвалою суду від 23.01.2026 року позовну заяву залишено без руху для виправлення недоліків.

Згідно інформації з сайту «Судова влада» до Шевченківського районного суду міста Полтави надійшли ідентичні позовні заяви (одна з яких 554/802/26, 2/554/2127/2026).

За загальним правилом цивільного судочинства учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається (пункт 11 частини третьої статті 2, частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом положень цивільного процесуального закону зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню правильного рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Під зловживанням процесуальними правами слід розуміти особливу форму цивільного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників цивільного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав, пов`язані з обманом відносно відомих обставин справи, в цілях обмеження можливості реалізації або порушення прав інших осіб, що беруть участь в справі, а також в цілях того, що перешкодило діяльності суду по правильному і своєчасному розгляду і вирішенню цивільної справи, що породжує застосування заходів цивільного процесуального примусу.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату.

Частиною другою статті 44 ЦПК України визначено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, серед яких подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Згідно ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Частиною 4 ст. 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно п.6 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається, коли позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Верховний Суд у постанові від 03 березня 2021 року у справі № 761/27076/19 (провадження № 61-14448 св 20) зазначив, що під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ чи висловлення явної неповаги до суду чи учасників справи.

Також Верховний Суд у постанові від 12 жовтня 2022 року у справі № 345/2935/21 (провадження № № 61-2472 св 22) вказав на те, що зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (постанова Верховного Суду у справі 910/1873/17 від 08 травня 2018 року).

Таким чином, позовну заяву слід повернути позивачу, оскільки у поданні позивачем до суду протягом тривалого часу позовів до одного й того самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, судом визнається зловживанням процесуальними правами, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Керуючись ст.ст.44,185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ВТБ Банк», ТОВ «ФК`ПОЛІС», треті особи: державний реєстратор Департаменту з питань реєстрації Полтавської міської ради Полтавської області Дмитренко Тетяна Іванівна, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про скасування рішення державного реєстратора- повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, або в порядку ч.2 ст. 354 ЦПК України.

Суддя: В.М. Бугрій