Справа № 462/234/26
УХВАЛА

19 січня 2026 року м. Львів

Суддя Залізничного районного суду м. Львова Гедз Б.М., вивчивши матеріали позовної заяви Фізичної особи-підприємця « ОСОБА_1 » до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди у порядку регресу, -

в с т а н о в и в:

Позивач ФОП « ОСОБА_1 » звернувся до суду із позовом, в якому просить стягнути з відповідача на користь ФОП « ОСОБА_1 » завдані збитки, внаслідок дорожньо-транспортної пригоди у порядку регресу у розмірі 4 038,00 грн та понесені судові витрати.

Вивчивши матеріали поданої ФОП « ОСОБА_1 » позовної заяви, суддя приходить до такого висновку.

Із змісту позовної заяви вбачається, що в даному випадку позов заявлено про стягнення в порядку регресу суми страхового відшкодування, виплаченої страховиком потерпілому. Отже, позов не стосується відшкодування шкоди, заподіяної майну позивача.

У випадку коли спірні правовідносини виникли з приводу стягнення виплаченого відшкодування, а не заподіяння шкоди, правила альтернативної підсудності застосуванню не підлягають.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової Палати Касаційного цивільного суду у постанові від 21 серпня 2019 року у справі №752/22030/18, провадження № 61-11326св19.

Частиною 1 статті 27 ЦПК України визначено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 6 ст. 28 ЦПК України позови про відшкодування шкоди, заподіяної майну фізичних або юридичних осіб, можуть пред`являтися також за місцем заподіяння шкоди.

У відповідності до вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Частина 8 ст. 187 ЦПК України передбачає, що суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Згідно тексту позовної заяви адресою зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зазначено: АДРЕСА_1 , місцем проживання: АДРЕСА_2 .

Однак, як встановлено із відповіді № 2229856 від 12.01.2026 з Єдиного державного демографічного реєстру на запит суду, зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 ,є: АДРЕСА_3 (до перейменування АДРЕСА_4 )

Частиною 9 ст. 187 ЦПК України визначено, що якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Враховуючи те, що зареєстроване місце проживання відповідача знаходиться поза межами територіальної юрисдикції Залізничного районного суду м. Львова, при цьому, заявлені позовні вимоги стосуються стягнення страхового відшкодування, а не відшкодування винуватцем збитків заподіяних безпосередньо майну фізичної особи, тобто предметом спору є стягнення виплаченої суми страхового відшкодування на користь потерпілого у ДТП, а тому такий позов підлягає розгляду за місцем реєстрації відповідача у відповідності до вимог, визначених ст. 27 ЦПК України, відтак суд приходить до висновку, що матеріали справи Фізичної особи-підприємця « ОСОБА_1 » до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди у порядку регресу підлягають передачі на розгляд Київському районному суду м. Харкова.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються.

На підставі викладеного, керуючись ст. 31, 32, 187, 260, 261, 354 ЦПК України, суд,-

постановив:

матеріали цивільної справи за позовом Фізичної особи-підприємця « ОСОБА_1 » до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди у порядку регресу передати за підсудністю на розгляд Київського районного суду м. Харкова.

Роз`яснити учасникам справи, що передача справи, з підстав зазначених вище в ухвалі, здійснюється не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження ухвали суду, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя (підпис) Б.М. Гедз

З оригіналом згідно.

Оригінал ухвали знаходиться в матеріалах цивільної справи № 462/234/26.

Суддя Б.М. Гедз