Справа № 342/5/26
Провадження № 2-о/342/40/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2026 року м. Городенка

Городенківський районний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Гайдич Р.М.

секретаря судового засідання Лукасевич М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Городенка клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Микулич Ігора Володимировича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Городенківського районного суду перебуває справа за заявою ОСОБА_2 , заінтересовані особи: орган опіки та піклування Чернелицької селищної ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , про призначення опікуном недієздатної дитини.

Судове засідання по справі призначено на 10:00 год. 12 лютого 2026 року.

Представником особи щодо якої розглядається справа ОСОБА_1 адвокатом Микулич І.В. подано до суду клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в якій просить провести по даній справі всі наступні судові засідання в режимі відеоконфренції з використанням власних технічних засобів.

Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, оглянувши матеріали справи, приходить до наступного.

Статтею 14 ЦПК України, зокрема, передбачено, що у судах функціонує Єдина судова Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Частиною 6 ст.14 ЦПК України визначено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частиною шостою статті 43 ЦПК України встановлено, що процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пункту 10 Положення про ЄСІТС адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Відповідно до пунктів 24, 25 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, який затверджено рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення про ЄСІТС) підсистема «Електронний суд» (далі - Електронний суд) - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

Вимога про звернення до суду через підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про ЄСІТС, та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Оскільки відповідно до пункту 10 Положення про ЄСІТС та ст. 14 ЦПК України, адвокати, юридичні особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку, тому вони можуть подавати заяви, клопотання: 1) в письмовій паперовій формі або в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд».

Даний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22 (провадження № 14-48цс22), постанові Верховного Суду від 18 жовтня 2023 року у справі № 718/1782/21 (провадження № 61-1574св22) та постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2025 року у справі № 944/6062/23 (провадження № 61-4035 св 24)

Згідно частини 1 статті 299 ЦПК України, справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Із копії доручення для надання безоплатної вторинної правничої допомоги особам, які визначені п.п.24,25 ч.1 ст.14 ЗУ «Про безоплатну правничу допомогу» у разі залучення адвоката судом від 30.01.2026 № 017/05.2-7/955 адвокат Микулич Ігор Васильович (свідоцтво про право на заняття адвокатською серії ІФ № 001831) на підставі даного доручення здійснює представництво в суді ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Отже, відповідно до вимог чинного законодавства Микулич І.В. зобов`язаний зареєструвати свій електронний кабінет в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Проте, як вбачається із матеріалів справи адвокат Микулич І.В. клопотання про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції подав на електронну адресу суду. Отже, Микулич І.В. використав спосіб звернення до суду, не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Також, суд звертає увагу на те, що відповідно до частини 2 ст.212 ЦПК України, учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Всупереч вказаній нормі, адвокат Микулич І.В. подав клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції з порушенням вимог статті 212 ЦПК України, оскільки зазначене клопотання надійшло до суду без надання суду доказів направлення всім учасникам справи копії даного клопотання.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення з процесуальних питань та наслідки недотримання таких вимог визначені у статті 183 ЦПК України.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Згідно з частиною другою статті 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

У частині четвертій статті 183 ЦПК України закріплено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Отже, надіславши клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції електронною поштою, а не за допомогою підсистеми «Електронний суд», адвокат Микулич І.В., використав спосіб звернення до суду, не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Микулич Ігора Володимировича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції слід повернути без розгляду.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 14, 183, 212, 352-353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Микулич Ігора Володимировича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції - повернути без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Гайдич Р. М.