Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/504/26
Номер провадження 2/299/237/26
У Х В А Л А

05.02.2026 м.Виноградів

Суддя Виноградівського районного суду Закарпатської області Леньо В.В., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 в і інтересах якої діє адвокат Естінко Тетяна Емілівна до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Естінко Т.Е в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду через підсистему "Електронний суд" з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

У відповідності до пунктів 2, 8 частини третьої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - ЦПК України) позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти (пункт 2); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (пункт 8).

Згідно абзацу другого частини першої статті 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позовна заява не відповідає наведеним вимогам закону, а саме:

1) не вказано дату народження позивача та відповідача;

2) не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів таких доказів, копії яких додано до заяви.

3) не додано докази надсилання відповідачу копії позовної заяви та копій доданих до неї документів;

Разом з позовною заявою представник позивача адвокат Естінко Т.Е. подала клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору. Клопотання мотивує скрутним матеріальним становищем позивачки.

Вивчивши надані матеріали, вважаю, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України). Зміст цієї статті передбачає право суду, а не обов`язок, на свій розсуд відстрочити, розстрочити, зменшити або звільнити від сплати судового збору.

Згідно зі ст.8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст. ст. 77, 78 ЦПК України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

У Постанові пленуму Вищого спеціалізованого суду України від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

При цьому, питання звільнення, відстрочення або розстрочення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а тому зазначення про відсутність коштів не є безумовною підставою для відстрочення сплати судового збору.

Представником позивача до клопотання про звільнення від сплати судового збору позивача, доказів скрутного матеріального становища позивача не надано.

Оскільки представником позивача до клопотання не надано доказів на підтвердження обставин, за якими закон дозволяє звільнити позивача від сплати судового збору чи відстрочити сплату судового збору, та не зазначено нормативного обґрунтування заявленого клопотання, а також враховуючи те, що рішення суду не може ґрунтуватися на припущеннях, заявлене клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Водночас, позивач не обмежений у своєму праві повторно звернутись до суду з таким клопотанням, надавши відповідні документи.

За змістом ст.4 Закону України "Про судовий збір"судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно положень п.п. 1, 2, 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору за подання до суду позовних заяв (заяв) встановлені у таких розмірах:

- За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що у 2026році складає 1331,20 грн.

Відповідно до абзацу першого частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частини третьої статті 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на те, що позовну заяву подано без додержання вимог, закріплених у пунктах 2, 8 частини третьої статті 175, абзаці другому частини першої, частині четвертій статті 177 ЦПК України, то позовну заяву слід залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення недоліків шляхом подання до суду позовної заяви із зазначенням відомостей, які відсутні, документа про сплату судового збору або документа, що підтверджує підставу звільнення позивача від сплати судового збору, доказів надсилання відповідачу копії позовної заяви, копій документів, доданих до позовної заяви.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити представнику позивача ОСОБА_1 адвокату Естінко Т.Е., у задоволенні клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору, у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 в і інтересах якої діє адвокат Естінко Тетяна Емілівна до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовну заяву ОСОБА_1 в і інтересах якої діє адвокат Естінко Тетяна Емілівна до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Леньо В. В.