СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/3854/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2026 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Горбенко Н.О., за участю секретаря судового засідання Чугай В.М., без участі сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Фастовця Валерія Анатолійовича про надання строку для примирення, подане у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Святошинського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 12 листопада 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

01 грудня 2025 року від представника відповідача - адвоката Фастовця В.А. надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що позовна заява є необґрунтованою та не підлягає задоволенню. Представник відповідача зазначив, що ОСОБА_1 вважає, що з урахуванням передбаченої законом можливості відтермінувати розірвання шлюбу з метою збереження сім`ї, а також зважаючи на тривалі подружні відносини між сторонами, наявність у подружжя неповнолітнього сина, який любить батька і може отримати психологічну травму внаслідок раптового розірвання шлюбу батьків без жодних пояснень зі сторони батька, стабілізації емоційно-психологічного стану позивача, подружжю доцільно надати строк тривалістю 6 місяців для примирення та зупинити розгляд даної справи про розірвання шлюбу на цей період часу.

Зважаючи на викладене, представник відповідача - адвокат Фастовець В.А. просив розгляд справи проводити у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, відмовити у задоволенні позовних вимог та надати сторонам строк для примирення тривалістю шість місяців.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 04 грудня 2025 року змінено порядок розгляду цивільної справи із спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового слухання повідомлені належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомили.

До початку судового засідання представник відповідача - Фастовець В.А. подав заяву про розгляд клопотання про примирення сторін без його участі та участі відповідача ОСОБА_1 .

Верховний Суд у своїй постанові від 24 жовтня 2024 року у справі №752/8103/13-ц (провадження № 61-6892св23) вказав, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (див. постанову Верховного Суду від 03 травня 2022 року у справі № 520/5386/15-ц).

Суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду клопотання ОСОБА_1 про надання строку для примирення за відсутності сторін.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у зв`язку із неявкою учасників справи у судове засідання.

Проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Згідно з положеннями ч. 7 ст. 240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Статтею 111 Сімейного кодексу України передбачено, що суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Як роз`яснено у п.10 Постанови Пленуму Верховного суду України від 21 грудня 2007 року за №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Слід зазначити, що передбачене ч. 1 ст. 111 СК України право вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду. При цьому, судам слід використовувати надану законом можливість для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. При визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

Суд враховує, що у поданому позові ОСОБА_2 вказав, що намагався вжити всіх заходів щодо примирення з відповідачем, однак це не принесло жодних результатів. Зважаючи на викладене, позивач просив суд не вживати заходів щодо примирення сторін.

Крім того, відповідач підтвердила, що наразі проживає окремо від позивача, що свідчить про те, що вони не ведуть спільного господарства.

Із наданих роздруківок спілкування між сторонами суд встановив, що характер відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 не можна назвати сімейним, злагодженим та таким, що показують наявність почуття любові та поваги подружжя один до одного. Навпаки, спілкування сторін зводиться виключно до вирішення фінансових питань щодо їх спільного сина.

В конкретній справі суд також враховує, що справа перебуває у провадженні суду тривалий час, примирення між сторонами так і не відбулось.

Окрім зазначеного, у поданому позові позивач висловив свою категоричну незгоду із наданням строку на примирення та наполягав на задоволенні позовних вимог про розірвання шлюбу.

Згідно з ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Враховуючи, що законом визначено право, а не обов`язок суду зупинити провадження у справі і призначити подружжю строк для примирення, незгоду сторони позивача із наданням строку для примирення, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача про надання строку на примирення.

Керуючись ст. 240, 258-261 ЦПК України, ст. 111 СК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Фастовця Валерія Анатолійовича про надання строку для примирення, подане у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складення).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому даної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Київського апеляційного суду міста Києва.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 14 січня 2026 року.

Суддя Н.О.Горбенко