ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
______________________________________________________________________
Провадження №2/756/805/26
УХВАЛА

16 січня 2026 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Диба О.В.,

розглянувши у порядку спрощеного письмового провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами в приміщенні суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про відвід головуючому судді у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

УСТАНОВИВ:

У липні 2025 року позивач звернувся до відповідача з позовом, в якому просив стягнути з неї заборгованість у розмірі 169173,47 грн. за надані житлово-комунальні послуги, оскільки, в добровільному порядку така заборгованість не сплачується.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 25.07.2025 у справі відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 19.08.2025 постановлено проводити розгляд справи з повідомленням (викликом) учасників справи.

15.01.2025 від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява про відвід головуючого судді Диби О.В. у цивільній справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з підстав того, що протоколом судового засідання від 25.11.2025 було вирішено питання про повернення зустрічної позовної заяви без розгляду. Однак, враховуючи те, що таке судове засідання не відбувалось, а протокол складений без фактичного проведення такого судового засідання та такий протокол є підробленим.

Таким чином, відповідач вважає, що суддя допускає маніпуляцію на користь позивача, проти інтересів відповідача, тому у ОСОБА_1 є сумніви щодо об`єктивності та неупередженості дій та зацікавленості головуючого судді Диби О.В.

Відповідно до ч.8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до наступних висновків.

Підстави та обставини для відводу судді чітко визначені ст. 36 ЦПК України.

Як на підставу для відводу головуючого судді позивач посилався на підроблення протоколу судового засідання від 25.11.2025, на підставі якого зустрічну позовну заяву було повернуто ОСОБА_1 без розгляду, у зв`язку з чим у відповідача виникли сумніви щодо об`єктивності та неупередженості дій головуючого судді Диби О.В.

Проте суд не може погодитися з таким твердженням виходячи із наступного.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При чому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі №5-15п12).

Так, як убачається з матеріалів справи у судове засідання призначене на 25 листопада 2025 о 10 год. 30 хв. учасники справи не з`явились. Від відповідача надходила заява про продовження розгляду справи за її відсутності та зустрічна позовна заява до первісного позивача.

Внаслідок неявки сторін по справі, та заяви про розгляд справи без участі відповідача, позивача за зустрічною позовною заявою судом було поставлено на обговорення питання про прийняття до спільного розгляду зустрічної позовної заяви та за результатом розгляду судом було постановлено про повернення зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду у зв`язку з пропущеним процесуальним строком.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 ЦПК України суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). За заявою будь-кого з учасників справи або за ініціативою суду повне фіксування судового засідання здійснюється за допомогою відеозаписувального технічного засобу (за наявності в суді технічної можливості та за відсутності заперечень з боку будь-кого з учасників судового процесу).

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Пунктом 7 ч. 2 ст. 248 ЦПК України у протоколі судового засідання зазначаються ухвали суду, постановлені в судовому засіданні без оформлення окремого документа.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Таким чином, обставини, на які посилається відповідач в силу приписів ч.4 ст. 36 ЦПК України не можуть бути підставою для відводу головуючого, а суд у силу приписів ч. 2 ст. 247 ЦПК України може проводити розгляд справи за відсутності учасників без фіксування судового процесу.

Відтак, заява про відвід головуючому у справі судді є необґрунтованою.

У відповідності до ч.3 ст. 40 ЦПК України якщо суд доходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч.1 с. 33 цього Кодексу.

З огляду на обставини справи та підстави заявленого відводу, суд не убачає підстав для зупинення провадження для вирішення питання про відвід головуючого.

Суд додатково роз`яснює, що зловживання правом заявити відвід не допускається чинним законодавством. Наслідки зловживань таким правом передбачені ст. 39 ЦПК України.

За таких обставин, керуючись ст. ст. 33-40 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати необґрунтованою заяву ОСОБА_1 про відвід головуючому судді у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Цивільну справу за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - передати до відділу організаційного забезпечення розгляду цивільних та адміністративних справ Оболонського районного суду м. Києва для визначення складу суду та розгляду заяви про відвід головуючого судді Диби О.В..

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 16.01.2026.

Суддя: Олексій ДИБА