Провадження № 2-о/591/191/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 січня 2026 року Зарічний районний суд м. Суми в складі:

головуючого в особі судді - КЛИМЕНКО А.Я.

при секретарі - Устименко М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Суми цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу

встановив:

Заявниця ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою в якій просила ухвалити рішення, яким встановити факт проживання ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , однією сім`єю, як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу на момент його смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 та факт перебуванняна утриманні ОСОБА_1 її чоловіка ОСОБА_4 по ІНФОРМАЦІЯ_3 (день смерті ОСОБА_4 ). Свою заяву мотивувала тим, що після розірвання шлюбу вони продовжували проживати разом однією сім`єю за адресою: АДРЕСА_1 , вели спільне господарство, ходили разом до друзів на день народження, а також приймали в себе дома друзів. Фактично продовжували сімейні стосунки. ОСОБА_4 повністю утримував матеріально сім`ю, переказував їй грошові кошти. Від шлюбу вони мають сина ОСОБА_2 .

Заявниця ОСОБА_1 в судовому засіданні свою заяву підтримала повністю і пояснила суду, що незважаючи на те, що було рішення про розірвання шлюбу, вони проживали однією сім`єю в хаті батьків чоловіка на ОСОБА_5 у м.Суми, там вони всією сім`єю зареєстровані, підтримували подружні стосунки, вели спільне господарство, робили ремонт в будинку, переробляли опалення, ремонтували кришу, купували нові меблі. Чоловік фактично повністю матеріально утримував сім`ю, постійно надсилав їй гроші коли служив. Чоловік помер прямо в частині. Вона займалася похованням чоловіка.

Заінтересована особа: ОСОБА_2 про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, до суду не з`явився. Надав заяву до суду про слухання справи у його відсутність, заяву підтримує повністю.

Заінтересована особа: ОСОБА_3 суду пояснив, що знає заявницю ОСОБА_1 з 1990 року, бо це дружина його рідного брата. Вони жили разом, незважаючи на те, що було шлюб розірвано, вони продовжували мешкати як і раніше. Жили весь час в будинку батьків на Басах в м. Суми. Брат служив більше двох років і весь цей час пересилав гроші ОСОБА_6 . Вони хотіли розписатися, але брата не відпускали додому з частини.

Суд, вислухавши сторони, свідків, дослідивши матеріали цивільної справи, всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, дійшов висновку, що заява обґрунтована і підлягає задоволенню, з наступних підстав:

Відповідно до вимог ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.

Стаття 15 ЦК України передбачає, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Статтею 16 ЦК України встановлюється, що кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а саме припинення дії, яка порушує право.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 були одружені з 22 вересня 1990 року.

Від шлюбу мають сина ОСОБА_2 . Рішенням Зарічного районного суду м. Суми по справі № 591/3958/20 від 02.11.2020 шлюб було розірвано. Від шлюбу мають сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 помер. Після його смерті відкрилась спадщина. Спадкова справа була відкрита приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу Онопрієнко Анною Вікторівною.

Заявник звернулась до приватного нотаріуса Сумського міського нотаріального округу, Онопрієнко А.В., із зверненням щодо оформлення спадкових прав на майно ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 та отримала наступну відповідь оформлену листом-роз`ясненням №131/01-16 від 13.06.2025 року наступного змісту: «Відповідно до інформації з Державного реєстру актів цивільного стану громадян, шлюб між Вами та ОСОБА_4 розірвано, на підставі рішення Зарічного районного суду міста Суми про розірвання шлюбу від 02.11.2020 року справа № 591/3958/20. З огляду на викладене, рекомендую Вам звернутися за захистом свого права до суду для встановлення факту родинних та інших відносин.

Єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину є його брат ОСОБА_3 .

ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснив, що він не заперечує проти задоволення заяви. Його брат після розлучення продовжив проживати разом зі своєї колишньою дружиною, вони вели спільне господарство, він утримував сім`ю, купляв продукти та речі до дому. Єдиним доходом сім`ї був дохід ОСОБА_3 . Після того, як ОСОБА_3 був призваний на військову службу він регулярно переказував ОСОБА_1 грошові кошти.Після його смерті ОСОБА_1 займалась похованням.

Свідок ОСОБА_7 суду пояснила, що після розлучення ОСОБА_4 продовжив проживати разом з ОСОБА_1 . Він звертався до неї з проханням посприяти в тому, щоб знову вони уклали шлюб з ОСОБА_1 . Вона відвідувала їх сім`ю під час святкування днів народжень, ходила до них в гості. ОСОБА_4 турбувався про сімейний дохід, вони разом купляли речі, робили ремонт, будинку. Усі фінансові витрати ОСОБА_4 брав на себе. Вони проживали як справжня сім`я. Після його смерті ОСОБА_1 займалась його похованням.

Частиною 1 ст. 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 2, 4 ст. 3 Сімейного кодексу України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Отже, проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу є спеціальною (визначеною законом, законною) підставою для виникнення у них деяких прав та обов`язків. Для встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу потрібно враховувати у сукупності всі ознаки, що притаманні наведеному визначенню. Зокрема, до уваги беруться показання свідків про спільне проживання фактичного подружжя та ведення ними спільного побуту, документи щодо місця реєстрації (фактичного проживання) чоловіка та жінки, фотографії певних подій, документи, що підтверджують придбання майна на користь сім`ї, витрачання коштів на спільні цілі (фіскальні чеки, договори купівлі-продажу, договори про відкриття банківського рахунку, депозитні договори та інші письмові докази) тощо.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 644/6274/16-ц (провадження № 14-283цс18) вказано, що обов`язковими умовами для визнання особи членом сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин. Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважних причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 20 березня 2023 року у справі № 372/3321/19 (провадження № 61-10538св22), належними та допустимими доказами проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу є, зокрема: свідоцтва про народження дітей; довідки з місця проживання; свідчення свідків; листи ділового та особистого характеру тощо; свідоцтво про смерть одного із «подружжя»; свідоцтва про народження дітей, в яких чоловік у добровільному порядку записаний як батько; виписки з господарських домових книг про реєстрацію чи вселення; докази про спільне придбання майна як рухомого, так і нерухомого (чеки, квитанції, свідоцтва про право власності); заяви, анкети, квитанції, заповіти, ділова та особиста переписка, з яких вбачається, що «подружжя» вважали себе чоловіком та дружиною, піклувалися один про одного; довідки житлових організацій, сільських рад про спільне проживання та ведення господарства.

З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення заяви.

На підставі викладеного, керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», ст. ст. 12, 13, 76-81, 141, 263-265, 293-294, 315, 316-319 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу задоволити.

Встановити факт проживання ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , однією сім`єю, як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу на момент його смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 та факт перебуванняна утриманні ОСОБА_1 її чоловіка ОСОБА_4 по ІНФОРМАЦІЯ_3 (день смерті ОСОБА_4 ).

Рішення суду може бути оскаржено до Сумського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення. В разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст судового рішення складено 05 лютого 2026 року.

СУДДЯ А.Я. КЛИМЕНКО