У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2026 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Левицька Я.К., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Подільська районна державна адміністрація КМДА та Центр надання адміністративних послуг Подільської районної державної адміністрації в місті Києві, про визнання такою, що втратила право користування житловим приміщенням, та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернувся до Подільського районного суду міста Києва із позовною заявою, в якій просить:

- визнати такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- зобов`язати Центр надання адміністративних послуг Подільської районної державної адміністрації в місті Києві зняти з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 14.10.2025 вказану позовну заяву залишено без руху з встановленням позивачу строку протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

12.12.2025 копію ухвали суду про залишення позовної заяви без руху направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на зазначену в позовній заяві адресу позивача, проте, конверт повернувся з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання».

У разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Крім того, відповідно до ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень», кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі (подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11.12.2018 у справі № 921/6/18).

Таким чином, сам лише факт неотримання заявником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною невиконання ухвали суду, оскільки це зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надала суду таку адресу для направлення кореспонденції, вказавши її у позовній заяві. До таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 18.12.2019 року у справі № 2-4159/12.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Відомостей про зміну місця проживання чи зміну адреси/електронної адреси для листування від позивача до суду не надходило.

Позивач як сторона, яка задіяна в ході судового процесу та є його ініціатором, зобов`язана з розумним інтересом цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов`язки.

Отже, оскільки копія ухвали суду про залишення позовної заяви без руху 14.10.2025 була направлена позивачу на зазначену в позовній заяві адресу місця реєстрації останнього, проте, конверт повернувся із відміткою поштового відправлення «за закінченням строку зберігання», а позивач про зміну адреси суд не повідомляв, то суд вважає, що позивач про залишення позовної заяви без руху повідомлений належним чином.

На підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175-177, 185, 258-261 ЦПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Подільська районна державна адміністрація КМДА та Центр надання адміністративних послуг Подільської районної державної адміністрації в місті Києві, про визнання такою, що втратила право користування житловим приміщенням, та зобов`язання вчинити діївизнати неподаною та повернути разом із усіма доданими до неї документами позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 261 ЦПК України.

Суддя Я.К. Левицька