У Х В А Л А

Справа №377/1259/25

Провадження №2/377/148/26

05 лютого 2026 року Славутицький міський суд Київської області у складі: головуючої судді Теремецької Н.Ф., за участю секретаря судового засідання Кононової Н.О., за відсутності учасників справи, розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні у залі суду в місті Славутичі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

У С Т А Н О В И В:

12 грудня 2025 року до суду в підсистемі «Електронний суд» надійшла позовна заява, у якій позивач, від імені якого діє представник адвокат Альховська І.Б., посилаючись на статті 11, 16, 20, 526, 610, 612, 615, 626-628, 1048, 1054 ЦК України, просить:

- стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» заборгованість за кредитним договором № 631267513 від 09.10.2019 у розмірі 117 081,83 гривень;

- стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» суму сплаченого судового збору.

Ухвалою судді від 30 грудня 2025 року після виконання вимог, передбачених частиною шостою статті 187 ЦПК України, було прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 05 лютого 2026 року.

29 січня 2025 року на електронну адресу суду від відповідача ОСОБА_1 надійшов відзив на позовну заяву та заява про застосування строку позовної давності, які не засвідчені кваліфікованим електронним підписом, про що працівниками канцелярії суду було складено відповідний акт.

Позивач свого представника в призначене підготовче засідання не направив, про дату, час та місце підготовчого засідання повідомлений належним чином, про що свідчить довідка про доставку електронного документу у вигляді «ухвали про відкриття провадження» та «судова повістка» до його електронного кабінету. До суду в підсистемі «Електронний суд» 28 січня 2026 року від представника позивача Альховської І.Б. надійшла заява, в якій вона просила проводити підготовче засідання за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримала, проти винесення заочного рішення не заперечувала.

Відповідач ОСОБА_1 в призначене підготовче засідання не з`явилася, про дату, час та місце підготовчого засідання повідомлялася за адресою зареєстрованого місця проживання, проте конверт із судовою повісткою повернувся до суду не врученим з поштовою відміткою причини повернення «адресат відсутній за вказаною адресою». У такому випадку ОСОБА_1 , якій адресовано судову повістку разом із доданими документами, за зареєстрованим місцем проживання, вважається належним чином повідомленою про дату, час і місце підготовчого засідання відповідно до частини восьмої статті 128 ЦПК України.

Згідно з частиною другою статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на викладене, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Подані відзив на позовну заяву та заява про застосування строку позовної давності підлягають поверненню без розгляду з таких підстав.

Вимоги до відзиву визначені статтею 178 ЦПК України.

Згідно з частиною другою статті 178 ЦПК України відзив підписується відповідачем або його представником.

Частиною четвертою статті 178 ЦПК України передбачено, що копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 178 ЦПК до відзиву додаються документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

В порушення вимог пункту 2 частини п`ятої статті 178 ЦПК до відзиву не додано документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву позивачу.

Частиною другою статті 183 ЦПК України визначено, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до частин першої, четвертої та восьмої статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом. Особливості використання електронного підпису або іншого засобу електронної ідентифікації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з частинами п`ятою, восьмою статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Використання електронного підпису врегульоване Законом України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», який набрав чинності 07 листопада 2018 року.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання електронних даних за участю третіх осіб, може здійснюватися з використанням електронних довірчих послуг або без їх використання.

Згідно зі статтею 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим надавачем електронних довірчих послуг та включає: надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки; надання підписувачам та/або створювачам електронної печатки права використання засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки, розміщених у кваліфікованого надавача електронних довірчих послуг, який здійснює генерацію та/або управління парою ключів від імені підписувача чи створювача електронної печатки; технічну підтримку та обслуговування наданих засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Підпунктом 15.1 пункту 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України передбачено, що до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Відповідно до пункту 126 Розділу VІІ «Перехідні положення» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС особи, крім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, можуть подавати до суду документи в електронній формі з використанням адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Крім того, згідно з висновком, викладеним в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 9901/335/20, зазначено, що альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через електронний кабінет.

Чинне процесуальне законодавство не забороняє учаснику справи звернутися з процесуальними документами до суду шляхом направлення їх на офіційну електронну адресу суду з обов`язковим скріпленням їх власним електронним цифровим підписом учасника справи (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 30 березня 2021 року у справі № 530/544/16).

З акту, складеного головними спеціалістами та т.в.о. начальника відділу Славутицького міського суду Київської області, вбачається, що на електронну адресу Славутицького міського суду Київської області 29 січня 2026 року від відповідача ОСОБА_1 надійшов відзив на позовну заяву та заява про застосування строку позовної давності. При перевірці вказаного електронного відправлення виявлено відсутність накладення кваліфікованого електронного підпису (КЕП).

Частиною четвертою статті 183 ЦПК України передбачено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Оскільки відзив на позовну заяву та заява про застосування строку позовної давності не містять відомостей про підписання їх відповідачем ОСОБА_1 кваліфікованим електронним підписом у встановленому законом порядку, докази надсилання копії відзиву позивачу суду не надано, то відзив на позовну заяву та заяву про застосування строку позовної давності необхідно повернути відповідачеві без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 178, 183 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Повернути відповідачеві ОСОБА_1 без розгляду відзив на позовну заяву та заяву про застосування строку позовної давності.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала підписана 05 лютого 2026 року.

Суддя Н. Ф. Теремецька