справа № 492/29/26
провадження № 2/492/361/26
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 січня 2026 року м. Арциз

Суддя Арцизького районного суду Одеської області Гусєва Н.Д.,

ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Арцизької державної нотаріальної контори Одеської області, про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права спільної сумісної власності, -

встановила:

Позивачка звернулася до суду з позовною заявою до відповідачів, згідно якої просила суд встановити факт проживання однією сім`єю разом з ОСОБА_5 у період з травня 2005 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 (по день смерті ОСОБА_5 ) та визнати об`єктом права спільної сумісної власності позивачки та померлого ОСОБА_5 на набутий за час спільного проживання однією сім`єю транспортний засіб Mitsubishi Pajero Sport, державний номер НОМЕР_1 , НОМЕР_2, що є об`єктом спільної сумісної власності. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що починаючи з травня 2005 року позивачка та ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , почали спільно проживати однією сім`єю як жінка та чоловік без державної реєстрації шлюбу та у них ІНФОРМАЦІЯ_2 народилася дитина ОСОБА_6 . З часу спільного проживання позивачка та померлий ОСОБА_5 вели спільний побут, мали спільний бюджет, разом вирішували питання повсякденного життя, несли спільні витрати, піклувалися одне про одного та були сприйняті оточуючими як подружжя. У 2013 році позивачкою та померлим ОСОБА_5 придбано квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , з визначенням частки у спільної часткової власності по за кожним. Також, під час фактичних сімейних відносин позивачкою та померлим ОСОБА_5 14 листопада 2023 року було придбано автомобіль Mitsubishi Pajero Sport, який зареєстровано за померлим ОСОБА_5 . Крім того, після смерті ОСОБА_5 позивачка здійснювала організацію та проведення його поховання, що також свідчить про наявність між позивачкою та померлим ОСОБА_5 реальних сімейних відносин та виконання позивачкою обов`язків, характерних для дружини померлого. Після смерті ОСОБА_5 позивачка у встановлений законом строк звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та нотаріусом встановлено, що для вчинення нотаріальних дій, щодо оформлення спадкових прав можливе за умови підтвердження факту постійного проживання позивачки зі спадкодавцем на день його смерті, тому позивачка звернулась до суду із вказаним позовом.

Ознайомившись з вказаною позовною заявою, поданою представницею позивачки, та документами, доданими до неї, приходжу до висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог статей 175, 177 ЦПК України.

Згідно із частиною 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно із частиною 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.

Відповідно до частини 1 статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

За змістом статті 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття.

Неповнолітні особи віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років можуть особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді у справах, що виникають з відносин, у яких вони особисто беруть участь, якщо інше не встановлено законом.

У разі реєстрації шлюбу фізичної особи, яка не досягла повноліття, вона набуває цивільної процесуальної дієздатності з моменту реєстрації шлюбу. Цивільної процесуальної дієздатності набуває також неповнолітня особа, якій у порядку, встановленому цим Кодексом, надано повну цивільну дієздатність.

Відповідно до частини 2 статті 59 ЦПК України права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також осіб, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом.

Як вбачається з позовної заяви, до участі у справі залучено відповідачку неповнолітню ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка відповідно до статті 47 ЦПК України не набула цивільної процесуальної дієздатності, тому позивачці необхідно зазначити яким чином неповнолітня відповідачка ОСОБА_2 набула цивільної процесуальної дієздатності відповідно до вимог закону, внаслідок чого може особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді.

Відповідно до вимог пункту 2 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зокрема: місце проживання чи перебування відповідача, поштовий індекс, ідентифікаційний код третьої особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, а також реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідачів за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачці відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, однак в порушення зазначених норм права в позовній заяві не зазначено реєстраційного номеру облікової картки платника податків відповідачки ОСОБА_4 або номер і серію паспорта відповідачки ОСОБА_4 , якщо вона громадянка України, що перешкоджає суду виконати вимоги частини 6 статті 187 ЦПК України.

Відповідно до вимог пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, яка, в силу пункту 2 частини 1 статті 176 ЦПК України, визначається у позовах про визнання права власності - вартістю майна.

Відповідно до роз`яснень, що викладені у пункту 16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» судам роз`яснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивачку.

Однак в порушення зазначених норм права, незважаючи на те, що позивачкою заявлено вимогу про визнання майна об`єктом права спільної сумісної власності, що підлягає грошовій оцінці, у позові не зазначено ціну позову, а зазначено, що позов не містить вимог майнового характеру, що є помилкою, тому позивачці необхідно визначити на день подання до суду позову вартість майна, якого просить визнати об`єктом права спільної сумісної власності та зазначити ціну такої вимоги.

Зазначаю, що суд не повинен визначати ціну позову, оскільки за змістом пункту 3 частини 3 статті 175, статті 176 ЦПК України такий обов`язок покладений на позивачку.

Відповідно до пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги, однак в порушення зазначених норм права у позовній заяві не зазначено доказів підтвердження: ведення спільного побуту, спільного бюджету, вирішення питань повсякденного життя, несення спільних витрат, піклування одне про одного та сприйняття оточуючими позивачки та померлого ОСОБА_5 як подружжя, про що зазначено у позові (довідки, листи ділового і особистого характеру, довідки з місця проживання, які містять відомості про факт спільного проживання однією сім`єю); мету встановлення факту проживання однією сім`єю (спадкування за законом); наявності спору про право щодо вимоги про встановлення факту проживання однією сім`єю, оскільки якщо ж існує спір про право (спір про поділ спадку між спадкоємцями), то такий факт встановлюється у позовному провадженні одночасно з розглядом справи про поділ спадку, а за відсутності спору про право, то такий факт встановлюється в окремому провадженні; яким чином залучені відповідачі порушують, не визнають або оспорюють вимоги позову; наявності чи відсутності інших спадкоємців спадкового майна після смерті ОСОБА_5 (батьки, дружина, діти, які відносяться до першої черги спадкоємців за законом чи інші спадкоємці), оскільки за наявності таких спадкоємців, вони мають бути залучені до участі у справі як відповідачі, а за відсутності таких спадкоємців чи їх відмови у прийнятті спадщини - відповідний орган місцевого самоврядування; наявності або відсутності спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку у спадщині за законом; наявності або відсутності відмови від спадщини з боку кого-небудь із спадкоємців; звернення до нотаріальної контори про прийняття, оформлення спадщини (заява), оскільки відповідно до глави 89 ЦК України «Оформлення права на спадщину», зокрема, відповідно до частини 1 статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на майно; не можливості видачі нотаріусом свідоцтва про право на спадщину, внаслідок чого неможливо оформити право на спадщину у зв`язку відмовою нотаріуса вчинити нотаріальну дію на звернення позивачки (постанова); чи немає підстав для усунення позивачки від права на спадкування (стаття 1224 ЦК України).

Звертаю увагу позивачки на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідачів, які як і позивачка мають право на судовий захист, а для реалізації цього права мають бути обізнаними з тим, які вимоги до них заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Згідно з частиною 1 статті 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті ЦПК України, однак до позовної заяви, яка подана через підсистему «Електронний суд», тобто в електронній формі через електронний кабінет, не додано доказів надсилання відповідачам та третій особі копій поданих до суду документів.

Згідно із частиною 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви позивачкою заявлено одну вимогу немайнового характеру: встановлення факту проживання однією сім`єю та одну вимогу майнового характеру: визнання права спільної сумісної власності.

Відповідно до підпунктів 1-2 пункту 1 частини 2, частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір справляється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір справляється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Положеннями статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено, що з 01 січня 2026 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3328,00 грн.

Як вбачається з позовної заяви, вона подана до суду в електронній формі, яка містить дві вимоги, з яких одна вимога немайнового характеру, то сума судового збору за таку вимогу складає 1064,96 грн. (0,8 * (0,4 * 3328,00 грн.)).

Що стосується розміру судового збору за вимогу майнового характеру, то після визначення вартості майна, якого позивачка просить визнати об`єктом права спільної сумісної власності, судовий збір має бути справлений в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з платіжної інструкції від 08 січня 2026 року, яка додана до позовної заяви, судовий збір сплачено у розмірі 1331,20 грн.

Враховуючи викладене, беручи до уваги, що позивачкою сплачено судовий збір не в повному обсязі, позивачці необхідно сплатити судовий збір за подання до суду позовної заяви, яка має одну вимогу майнового характеру та одну вимогу немайнового характер, за вказаними ставками та додати до позовної заяви докази такої сплати.

Крім того, суддя звертає увагу на те, що відповідно до частини 5 статті 177 ЦПК України позивачка зобов`язана додати до позовної заяви всі наявні у неї докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Позивачка повинна подати докази разом з поданням позовної заяви (частина 2 статті 83 ЦПК України).

Вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження у справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Вважаю за необхідне звернути увагу на роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, які викладені у пункті 7 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», відповідно до яких позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 175 ЦПК, у зв`язку з чим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно з вимогами статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачці ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Арцизької державної нотаріальної контори Одеської області, про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права спільної сумісної власності, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище протягом десяти днів з дня отримання позивачкою чи її представницею копії наявної ухвали.

Крім того, вважаю за необхідне попередити позивачку та її представницю, що у разі не усунення порушень процесуального закону, допущенних при подачі позовної заяви до встановленого судом строку, позовна заява буде вважатися не поданою, та повернута позивачці чи її представниці.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду з наданням її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, для відповідача.

Керуючись статтею 185 ЦПК України, суддя -

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Арцизької державної нотаріальної контори Одеської області, про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права спільної сумісної власності - залишити без руху.

Повідомити позивачку та її представницю про необхідність виправити недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії наявної ухвали.

Роз`яснити позивачці та її представниці, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http:/court.gov.ua/fair/sud1502/.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Арцизького районного суду

Одеської області Гусєва Н.Д.