Номер провадження 2/754/4721/26
У Х В А Л А

Іменем України

30 січня 2026 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Коваленко І.І. перевірив матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "БІЗНЕС ПОЗИКА" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

УСТАНОВИВ:

17.10.2025 до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "БІЗНЕС ПОЗИКА" до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Позов було подано за місцем реєстрації ОСОБА_1 , як ВПО, що підтверджується довідкою від 21.07.2021 № 3004- (а.с 55).

27.11.2025 суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гончарук В.П. постановив ухвалу про передачу позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "БІЗНЕС ПОЗИКА" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором на розгляд за підсудністю до Деснянського районного суду міста Києва, оскільки було встановлено, що інша особа - ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

30.01.2026 справа передана на розгляд судді Деснянського районного суду м. Києва Коваленко І.І.

Справа не підсудна Деснянському районному суду м. Києва і була помилково передана на за підсудністю, оскільки особа, дані якої помилково використано, - ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , не є Відповідачкою у справі.

Позов пред"явлено до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ). Належна Відповідачка зареєстрована як ВПО у Дніпровсьокому районі за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується як довідкою, що додана до позову, так і інформацією про внутрішньо переміщену особу з Єдиної інформаційної системи соціальної сферу (відповідь № 2293670 від 30.01.2026).

Суд ураховує, що спори про підсудність, які не допускаються (частина перша статті 32 ЦПК України), виникають, коли два суди по-різному тлумачать або застосовують норми про підсудність до однієї і тієї ж особи/ситуації.

Водночас у цій ситуації такий спір відсутній, оскільки причиною передачі стало неправильне встановлення особи Відповідачки, тобто, помилка була не в застосуванні закону, а в зборі/генерації даних. Зокрема, канцелярія Дніпровського районного суду м. Києва неправильно згенерувала інформацію про задеклароване/зареєстроване місце проживання особи щодо ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 (№ НОМЕР_2 від 02.12.2025, а.с. 61), що призвело до помилкового використання даних цієї особи, яка фактично не є учасником справи, для визначення територіальної підсудності справи.

Отже, Деснянський районний суд м. Києва встановив відсутність своєї підсудності та факт помилкової передачі справи, адже особа ( ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ), за місцем реєстрації якої було визначено підсудність, не є і не була Відповідачкою у справі, а належна Відповідачка ( ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ), до якої заявлено позовні вимоги, зареєстрована у Дніпровському районі.

За правилом частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. При цьому, в нормах ЦПК України передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення (постанова Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 24 червня 2024 року у справі № 554/7669/21).

Ураховуючи те, що Відповідачка, ( ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ), не зареєстрована в Деснянському районі міста Києва, суд дійшов висновку про необхідність передачі справи на розгляд Дніпровського районного суду м. Києва, тобто за місцем реєстрації Відповідачки, як внутрішньо переміщеної особи.

Керуючись статтями 27, 30, 31 ЦПК України, Суд

ПОСТАНОВИВ :

Цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БІЗНЕС ПОЗИКА" до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_2 ) про стягнення заборгованості за кредитним договором передати до Дніпровського районного суду м. Києва.

Надіслати справу до Дніпровського районного суду м. Києва не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження ухвали, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою на порталі судової влади України в мережі Інтернет - https://ds.ki.court.gov.ua/sud2603/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Інна КОВАЛЕНКО