УХВАЛА

іменем України

05 лютого 2026 рокуСправа №451/2066/25
Провадження № 2-п/451/1/26

Радехівський районний суд Львівської області

у складі головуючого судді Магонь О.З.,

секретаря судових засідань Федорук І.Б.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Радехів заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Радехівського районного суду Львівської області від 15.01.2026 у справі №451/2066/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАКТОРИНГ ПАРТНЕРС» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

УСТАНОВИВ:

27 січня 2026 року до Радехівського районного суду Львівської області надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Радехівського районного суду Львівської області від 15.01.2026.

У заяві матір відповідача зазначає, що ОСОБА_2 помер до звернення до суду із позовною заявою, за життя особа не набула процесуальних прав і обов`язків учасника цього судового процесу, у зв`язку з чим такі (не набуті за життя) процесуальні права і обов`язки не могли перейти до інших осіб, цивільна правоздатність боржника припинилася у день смерті, відтак на підставі ст. 46, 47, 284, 285 ЦПК України, ст. 25 ЦК України, просить суд скасувати заочне рішення від 15 січня 2026 року у справі №451/2066/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАКТОРИНГ ПАРТНЕРС» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та закрити провадження у справі (а.с.101).

У позовній заяві представник позивача ОСОБА_3 зазначив, що не заперечує проти проведення судового засідання за відсутності представника позивача (а.с.3-7).

Заявник ОСОБА_1 подала заяву про клопотання про розгляд заяви без її участі (а.с.113).

Згідно із ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Вивчивши матеріали справи, суд доходить такого висновку.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 288 ЦПК).

Водночас, під час судового розгляду встановлено факт смерті відповідача ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто, до звернення з цим позовом до суду, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_1 від 17.05.2025, виданим Радехівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Шептицькому районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 88 від 17.05.2025 (а.с.107).

Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті (ч. 4 ст. 25 ЦК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.04.2020 у справі № 473/1433/18 зазначено, що цивільне процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

У порядку процесуального правонаступництва відбувається заміна сторони або третьої особи (попередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, до якої як до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки попередника, який продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

За вказаних обставин, відкриття провадження у цивільній справі за відсутності у відповідача цивільної процесуальної дієздатності свідчить про неправомірність виникнення цивільного процесу, тобто, що провадження по даній справі не підлягало відкриттю і справа за позовом до померлого ОСОБА_2 не підлягає розгляду у суді в порядку цивільного судочинства.

Як зазначено у Постанові Об`єднаної палати Касаційного Верховного суду від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16, провадження № 61-33766сво18 (позов до померлої особи) якщо позов пред`явлено до померлої особи, то відповідно до пункту 1 частини першої статті 205 ЦПК України (в редакції 2004 року), відповідно до пункту 1 частини першої Цивільний процесуальний кодекс України (редакція з 15.12.2017); нормативно-правовий акт № 1618-IV від 18.03.2004, статті 255 ЦПК України ЦПК України в діючій редакції, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Системний аналіз вказаних норм права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25, частини першої статті 26 ЦК України та частини другої статті 48 чинного ЦПК України, дозволяє дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі має бути живим.

Тобто за наявності підстав, визначених пунктами 1-8 частини першої статті 255 ЦПК України (пунктами 1-7 статті 205 ЦПК України 2004 року), незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі.

Зважаючи на те, що діючим законодавством України не передбачено судового врегулювання спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої припинено, тому суд на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України дійшов висновку про закриття провадження у справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 255, 256, 284-289 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

задовольнити заяву ОСОБА_1 .

Скасувати заочне рішення Радехівського районного суду Львівської області від 15.01.2026 у справі №451/2066/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАКТОРИНГ ПАРТНЕРС» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Закрити провадження у цивільній справі №451/2066/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАКТОРИНГ ПАРТНЕРС» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Магонь О. З.