Справа №760/5106/23
Провадження №2/760/9979/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 січня 2026 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва

у складі головуючого - судді Аксьонової Н.М.,

з участю секретаря судового засідання Невеселої Н.Р.,

представника відповідача - адвоката Пащенка О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Волошин М.К. звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить:

1) провести поділ спільного майна подружжя між сторонами,

- виділивши позивачу на праві власності: квартиру загальною площею 153,3 кв.м. - АДРЕСА_1 ; корпусні меблі згідно висновку експерта - 1275189,60 грн;

- виділити відповідачу: квартиру загальною площею 45,3 кв.м. - АДРЕСА_2 ; інші меблі та побутову техніку, а саме: ліжко гостьове - 24319 грн; ліжко господарське - 31780 грн; диван - 37689 грн; стіл обідній - 39095 грн; пральна машина - 46823 грн; сушильна машина - 42063 грн; мікрохвильова піч - 25059 грн; духова шафа - 68249 грн; варильна поверхня - 43679 грн; посудомийна машина - 36049 грн; вбудований холодильник - 59430 грн; телевізор гостьовий - 40949 грн; телевізор зал - 40949 грн; телевізор господарський - 21769 грн.

2) стягнути з позивача на користь відповідача 5276592,80 грн як компенсацію в різниці вартості частки спільного майна,

3) стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 08 березня 2023 року визначено для розгляду цієї справи головуючого суддю Аксьонову Н.М.

Ухвалою суду від 13 березня 2023 року позовну заяву було залишено без руху, а позивачу був наданий десятиденний строк з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків.

Ухвалою від 06 квітня 2023 року було прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомлення (викликом) сторін у судове засідання.

17 травня 2023 року до суду від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Пащенка О.О. надійшов відзив на позовну заяву.

Відповідно до ухвали суду від 30 жовтня 2023 року здійснено перехід до розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя за правилами загального позовного провадження та замінено засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням, призначено підготовче судове засідання з повідомленням (викликом) сторін.

18 березня 2024 року представником відповідача долучено до матеріалів справи висновок будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи №1756/03-2024 від 15 березня 2024 року.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 15 липня 2024 року було закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

30 вересня 2024 року розгляд справи було відкладено до 11 листопада 2021 року для надання сторонам можливості мирно врегулювати спір.

11 листопада 2024 року у судовому засіданні під час з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами представник позивача - адвокат Волошин М.К. просив відкласти розгляд справи для надання йому можливості узгодити з позивачем позицію щодо предмета спору. Розгляд справи було відкладено на 10.02.2025 року.

10 лютого 2025 року судове засідання не відбулося у зв`язку із надходженням повідомлення про замінування суду.

В судове засідання, призначене на 19 травня 2025 року позивач та його представник не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили. Судове засідання було відкладено на 30 червня 2025 року.

В судове засідання, призначене на 30 червня 2025 року позивач та її представник не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Судове засідання було відкладено на 08 вересня 2025 року.

Судове засідання, призначене на 08 вересня 2025 року було знято з розгляду у зв`язку з перебуванням головуючого судді в іншому судовому засіданні.

В судове засідання, призначене на 20 жовтня 2025 року, позивач та її представник також не з`явились, причини неявки суду не повідомили, про дату, час та місце судового засідання представник позивача повідомлявся належним чином,. В судовому засіданні було оголошено перерву у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги в м. Києві до 26 січня 2026 року.

В судове засідання 26 січня 2026 року позивач та її представник повторно не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, про дату, час та місце судового засідання представник позивача повідомлявся належним чином.

Представник відповідача вказав, що повторна неявка позивача в судове засідання є підставою для залишення позову без розгляду.

Заслухавши димку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відтак, статтями 223, 257 ЦПК України врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання позивача.

Таким чином, чинний Цивільний процесуальний кодекс України імперативно встановлює, що у випадку повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

При цьому, закон жодним чином не пов`язує повторну неявку в судове засідання позивача з будь-якими об`єктивними факторами (поважними причинами) і не зобов`язує суд перевіряти причини повторної неявки та надавати їм відповідну оцінку з точки зору поважності.

Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини га основоположних свобод 1950 року.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (не залежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч.2 ст.257 ЦПК України).

Також необхідно зазначити, що вищевказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17, провадження № 61-4437св20, від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19, провадження № 61-15254св20, від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, провадження № 61-2329св20.

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (постанови Верховного Суду, від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, провадження № 61-17220св18, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, провадження № 61-9020св21, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц, провадження № 61-2876св20).

Отже, судом встановлено, що позивач та її представник не з`явилися в судове засідання 20 жовтня 2025 року, причини неявки суду не повідомили, про дату, час місце розгляду справи представник позивача був повідомлений належним чином, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу (судової повістки-повідомлення від 23.09.2025 року) від 24.09.2025 року.

26 січня 2026 року позивач та її представник повторно не з`явилися в судове засідання, причини неявки суду не повідомили, про дату, час місце розгляду справи представник позивача був повідомлений належним чином, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу (судової повістки-повідомлення від 09.12.2025 року) від 09.12.2025 року.

Також у матеріалах справи відсутнє клопотання про розгляд справи без участі позивача та її представника.

Як зазначено в ст.10 ЦПК України, ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Враховуючи, що розгляд справи без участі позивача не є можливим, а також зважаючи на розумні строки розгляду справи, суд вважає за необхідне залишити позов без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, оскільки належним чином повідомлений позивач та її представник повторно не з`явилися у судове засідання.

Керуючись статтями 10, 13, 128, 131, 158, 223, 257, 260, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, особа, позов якої залишено без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст.358 ЦПК України.

Суддя Солом`янського

районного суду міста Києва Н.М. Аксьонова