У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 лютого 2026 року

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючої судді - Будзан Л.Д.,

за участі секретаря судового засідання - Топоровського М.О.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в місті Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну черговості одержання права на спадкування, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Халявко Наталія Миколаївна, -

ВСТАНОВИВ:

В липні 2021 року до Подільського районного суду міста Києва звернулась ОСОБА_1 з позовною заявою до ОСОБА_2 про зміну черговості одержання права на спадкування, третя особа, яка не заявляє/ самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бабенко Вікторів Вікторівна.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 липня 2021 року головуючим у справі визначено Скрипник О.Г.

06 серпня 2021 року судом постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі у порядку загального позовного провадження та призначено у справі підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 24 січня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Наказом Подільського районного суду м. Києва № 3/02-02 від 11 січня 2024 року «Про відрахування зі штату Подільського районного суду м. Києва судді Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська Скрипник О.Г.» суддю Скрипник О.Г. відраховано зі штату суду.

Відповідно до розпорядження керівника апарату Подільського районного суду міста Києва від 18 січня 2024 року № 312 призначено повторний автоматизований розподіл даної справи з метою заміни головуючого судді Скрипник О.Г.

Згідно із протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 січня 2024 року головуючим суддею у справі визначено суддю Будзан Л.Д.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 24.01.2024 прийнято до провадження вказану цивільну справу, розгляд справи визначено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено судове засідання по суті.

Позивач та представник позивача у судове засідання не з`явилися, жодних доказів на підтвердження поважності причин своєї неявки до суду не подавали.

Представник відповідача подала заяву про залишення позову без розгляду з підстав повторної неявки позивача та його представника в судове засідання, просила розглянути вказану заяву у її відсутності.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, подав клопотання про проведення судового засідання у його відсутності.

Дослідивши подану заяву та матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що в судові засідання, призначені на 28 січня 2026 року та 05 лютого 2026 року позивач та її представник - адвокат Дзюбенко О.В. не з`явилися, жодних клопотань на адресу суду не подавали.

При цьому, в матеріалах справи містяться докази на підтвердження належного повідомлення сторони позивача про вказані судові засідання. Так, представник позивача - адвокат Дзюбенко О.В. була повідомлена про судові засідання на 28.01.2026 та 05.02.2026 завчасно та належним чином, що підтверджується розписками, які містяться в матеріалах справи. Крім цього, позивачу ОСОБА_1 скеровувалися судові Подільським районним судом міста Києва через систему «Електронний суд» у додаток «Viber» на номер телефону: НОМЕР_1 .

Згідно довідки, складеної секретарем судового засідання від 28 січня 2026 року, судове засідання не фіксувалося технічними засобами відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи.

Розгляд справи було відкладено на 05 лютого 2026 року о 15 год. 30 хв.

В судове засідання 05 лютого 2026 року позивач та її представник не з`явилися, жодних клопотань, заяв не подавали.

Згідно з положеннями ч.ч.1, 2 ст.211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Повідомлення учасників справи про місце, дату і час судового засідання проводиться судом, відповідно до вимог ст.ст.128-131 ЦПК України.

Відповідно до ч.13 ст.128 ЦПК України за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має електронного кабінету, та технічної можливості повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року в справі №522/18010/18 зазначено, що обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства.

У постанові Верховного Суду від 24 липня 2023 року у справі №495/6258/20 вказано, що можливість повідомлення учасника справи, зокрема, за допомогою засобів мобільного зв`язку передбачена у частинах дев`ятій, тринадцятій статті 128 ЦПК України. Відповідно суд може повідомляти учасника справи про розгляд справи з використанням засобів мобільного зв`язку шляхом надіслання текстових повідомлень виключно за наявності відповідної письмової заяви такого учасника справи.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України позовна заява залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки у підготовче засідання чи в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу слід звернути увагу на рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З урахуванням наведеного, зважаючи на те, що сторона позивача, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується належними доказами, які містяться у матеріалах справи - повторно не з`явилася в судове засідання, призначене на 05 лютого 2026 року, тому суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду на підставі ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України

При цьому, суд роз`яснює, що залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. ст. 258-260, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну черговості одержання права на спадкування, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Халявко Наталія Миколаївна, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Л.Д. Будзан