КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 січня 2026 року м. Київ

Унікальний номер справи № 758/10029/25

Головуючий у першій інстанції - Захарчук С.С.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/4765/2026

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.,

суддів - Євграфової Є.П., Саліхова В.В.,

перевіривши апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у місті Києві на рішення Подільського районного суду міста Києва від 30 вересня 2025 року у справі за заявою Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про розкриття акціонерним товариством «УкрСиббанк» інформації, яка містить банківську таємницю, щодо ОСОБА_1 , -

в с т а н о в и в :

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 30 вересня 2025 року у задоволенні заяви ГУ ДПС у місті Києві про розкриття акціонерним товариством «УкрСиббанк» інформації, яка містить банківську таємницю, щодо ОСОБА_1 - відмовлено (а.с. 148-152).

Не погодившись з рішенням районного суду, 20 листопада 2025 року представник Головного управління Державної податкової служби у місті Києві - Заселян О.С. направила безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу через підсистему «Електронний суд» (а.с. 165-179).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 листопада 2025 року витребувано матеріали цивільної справи з суду першої інстанції (а.с. 181).

19 грудня 2025 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 22 грудня 2025 року передана судді-доповідачу (а.с. 184).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 грудня 2025 року апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у місті Києві на рішення Подільського районного суду міста Києва від 30 вересня 2025 року залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали (а.с. 185-186).

Апелянту на виконання вимог ухвали слід було направити до Київського апеляційного суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження з дня отримання повного тексту оскаржуваного рішення, а також оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 1 816,80 грн.

З супровідного листа Київського апеляційного суду від 22 грудня 2025 року вбачається, що копію вказаної ухвали від 22 грудня 2025 року було направлено в електронні кабінети скаржника Головного управління Державної податкової служби у місті Києві та його представника Заселян О.С. та отримано 22 грудня 2025 року о 17:30 (а.с. 187-189).

31 грудня 2025 року Київський апеляційний суд отримав від представника Головного управління Державної податкової служби у місті Києві - Заселян О.С. на виконання ухвали Київського апеляційного суду від 22 грудня 2025 року заяву про усунення недоліків разом з платіжною інструкцією № 5772 від 21 листопада 2025 року про сплату судового збору у розмірі 1 816, 80 грн та клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження (а.с. 190-199).

У клопотанніпро поновлення строку на апеляційне оскарження представник Головного управління Державної податкової служби у місті Києві - Заселян О.С. вказала, що Наказом Головного управління ДПС у м. Києві від 18 грудня 2020 року № 42-ВП (зі змінами) затверджено Правила внутрішнього службового розпорядку Головного управління ДПС у м. Києві. Згідно з пунктом 2 розділу І Правил визначено що, вони визначають загальні положення щодо організації внутрішнього службового розпорядку Головного управління ДПС у м. Києві, режим роботи, умови перебування державного службовця в ГУ ДПС у м. Києві та забезпечення раціонального використання його робочого часу. Відповідно до Правил у ГУ ДПС у м. Києві встановлено початок робочого дня - 8 год. 00 хв., закінчення робочого дня о 17 год. 00 хв, у п`ятницю - о 15:45. Також представник зауважувала, що при здійсненні службових обов`язків посадовими особами ГУ ДПС у м. Києві підлягає обов`язковому врахуванню встановлений графік робочого дня, визначений Правилами. Статтею 272 ЦПК визначено, що якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення. Згідно з карткою руху документа, рішення було доставлено до електронного кабінету ГУ ДПС у м. Києві 14 листопада 2025 року (п`ятниця) о 15:45 год, тобто після закінчення робочого дня, у зв`язку з чим перебіг строку на апеляційне оскарження у даному випадку фактично розпочався з робочого дня, наступного за днем відправлення рішення Таким чином, враховуючи Правила та норми ЦПК, як наголошувала представник, слід вважати, що рішення було отримане ГУ ДПС у м. Києві саме 17 листопада 2025 року (понеділок) (а.с. 197-199).

Главою 12 ЦПК України встановлено порядок розгляду судом справ про розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб, в якому теж роз`яснено порядок оскарження рішень, ухвалених за результатами розгляду справ даної категорії.

Частиною третьою ст. 350 ЦПК України передбачено, що особа, щодо якої банк розкриває банківську таємницю, або заявник мають право у п`ятиденний строк оскаржити ухвалене судом рішення до апеляційного суду у встановленому порядку.

Відповідно до частини першої ст. 354 ЦПК України, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, строк на оскарження обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження (частина друга ст. 354 ЦПК України), але в даному випадку з урахуванням строку на апеляційне оскарження, встановленого частиною третьою ст. 350 ЦПК України, тобто якщо апеляційна скарга подана протягом п`яти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

В матеріалах міститься довідка про доставку електронного документу «рішення від 30.09.25» до електронного кабінету Головного управління ДПС у м. Києві 14 листопада 2025 року о 15:44:16 (а.с. 164).

Представник Головного управління ДПС у м.Києві - Заселян О.С. отримала електронний документ «рішення від 30.09.25» у свій електронний кабінет 14 листопада 2025 року о 15:44:16, що також підтверджується довідкою про доставку електронного документу «рішення від 30.09.25» до електронного кабінету, що міститься у матеріалах справи (а.с. 162).

Окрім цього, представник скаржника до клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження додала картку руху документу, з якої вбачається, що документ до електронного суду був доставлений 14 листопада 2025 року о 14:21 (а.с. 199 зворот).

Таким чином, доводи представника Головного управління ДПС у м. Києві 14 листопада 2025 року ОСОБА_2 про час, дату отримання оскаржуваного рішення Подільського районного суду міста Києва від 30 вересня 2025 року й обчислення процесуального строку, починаючи з 17 листопада 2025 року (понеділок), спростовуються матеріалами справи.

Враховуючи, що електронний примірник оскаржуваного рішення було отримано 14 листопада 2025 року, а апеляційну скаргу було подано 20 листопада 2025 року, при цьому, до суду апеляційної інстанції не надано доказів на підтвердження обставин, що унеможливлювали подання апеляційної скарги у період з 14 листопада 2025 року (п`ятниця) по 19 листопада 2025 року (середа) включно.

Виходячи з п. 4 частини першої ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Питання про відмову у відкритті апеляційного провадження вирішується не пізніше п`яти днів з дня надходженняапеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків (частина третя ст. 358 ЦПК України).

Зважаючи на те, що наведені апелянтом підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані апеляційним судом неповажними, відповідно до п. 4 частини першої ст. 358 ЦПК України, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Підстави пропуску строку оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання скарги. Виключно наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження рішення у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку оскарження з поважних причин.

Аналогічний правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду України від 20 травня 2019 року у справі № 0818/4970/2012.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Так, у параграфі 41 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Аналогічні висновки викладені Європейським судом з прав людини й у справах «Науменко проти України» від 9 листопада 2004 року, «Полтораченко проти України» від 18 січня 2005 року та «Тімотієвич проти України» від 8 листопада 2005 року.

Апелянтом не наведені обґрунтовані причини поважності пропуску строку апеляційного оскарження, що не залежали від волі заявника і дійсно були пов`язані з істотними перешкодами та труднощами, що об`єктивно ускладнювали можливість позивача (заявника) своєчасно звернутися до суду у визначений законом строк або аргументи, які б свідчили про дотримання ним такого строку.

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (VOLOVIK v. UKRAINE, №15123/03, § 53, 55, ЄСПЛ, від 6 грудня 2007 року). Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Керуючись ст.ст. 354, ч. 4 ст. 357, ст. 358, ч. 2 ст. 381 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у місті Києві на рішення Подільського районного суду міста Києва від 30 вересня 2025 року.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

Є.П. Євграфова

В.В. Саліхов