Справа № 766/7555/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

12.01.2026р. Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючої судді - Зуб І.Ю.,

при секретарі Федоровій О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , останнє відоме місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) про стягнення неустойки (пені) за прострочку сплати аліментів, -

встановив:

Позивач звернулась до суду із даним позовом в якому просить стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 неустойку (пеню) за несвоєчасну сплату аліментів у сумі 131 824,50 грн..

Позов мотивований наступним. Сторони мають дитину, за рішенням суду стягнуто аліменти з відповідача на користь позивача на утримання дитини, які не сплачує, є заборгованість, у зв`язку із чим позивач просить стягнути неустойку.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 14.08.2025 року відкрито провадження у справі.

Позивач в судове засідання не з`явилась, подала заяву про проведення розгляду у її відсутнотсі, заперечень проти заочного розгляду не висловила.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, відзив не подавав.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Суд ухвалив проводити заочний розгляд справи ухваливши заочне рішення.

Дослідивши матеріали справи, встановлено таке.

Сторони мають доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішенням Комсомольського районного суду м. Херсона від 26.06.2014 р. у цивільній справі № 667/4301/14-ц з відповідача на мою користь було стягнуто аліменти на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 в розмірі 800 грн. щомісячно, починаючи з 28.05.2014 р. до досягнення дитиною повноліття.

21 липня 2014 року Комсомольським районним судом м. Херсона було видано виконавчий лист № 667/4301/14-ц про стягнення з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на мою користь аліменти на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 в розмірі 800 грн. щомісячно, починаючи з 28.05.2014 р. до досягнення дитиною повноліття.

23 жовтня 2014 року виконавчою службою Комсомольського районного управління юстиції у м. Херсоні було відкрито виконавче провадження.

Борг станом на 14.05.2025 у відповідача складає 131 824,50 грн., що підтверджується листом Корабельного ВДВС у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 15.05.2025 р. за № 36074.

Стороною позивача надано розрахунок пені за прострочення сплати аліментів, згідно якого пеня за прострочення аліментів складає: 131 824,50 грн. Період (включно): з 28.05.2014 р. 15.05.2025 р. Кількість днів прострочення: 4 006. Сума на яку нараховується пеня: 131 824,50 грн. Розрахунок: 131 824,50 (сума аліментів) 1 % х 4 006 (кількість днів прострочення) = 5 280 889,47 грн.

Розрахунок перевірений в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 180 Сімейного кодексу України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

У відповідності до ч. 1 ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Таким чином, фактично вказаною нормою права закріплено відповідальність платника аліментів за прострочення сплати аліментів.

При цьому, передбачена ст. 196 Сімейного кодексу України відповідальність у вигляді сплати неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів настає за наявності вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Розмір заборгованості зі сплати аліментів визначається державним виконавцем за місцем виконання рішення суду у порядку встановленому Сімейним кодексом.

Враховуючи, що стягнення неустойки (пені) спрямоване на підвищення захисту майнових прав дитини, позовні вимоги позивача про стягнення на її користь пені за прострочення сплати аліментів є правомірними.

Суд зауважує і на те, що згідно ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України, неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки.

Отже, з урахуванням правої природи пені, яка є дієвим стимулом належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Саме така правова позиція 25.04.2018 року висловлена у постанові Верховного Суду України у справі № 572/1762/15-ц.

03.04.2019 року Велика Палата Верховного Суду у справі № 333/6020/16 чітко роз`яснила порядок нарахування пені у разі прострочення (несплати) аліментів на утримання дитини. Так, у постанові ВП ВС вказано, що в разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій сумі, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця. Тобто, у разі несплати аліментів в поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки. Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, в якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на 1 відсоток. Тобто, формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1%. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Таким чином, суд дійшов висновку, що загальний розмір заборгованості відповідача зі сплати неустойки (пені) по виплаті аліментів за вказаний період складає 5280889,47 грн., позивач просить стягнути неустойку в розмірі 131824,50 грн., що не перевищує суму заборгованості по сплаті аліментів відповідно розрахунку станом на 15.05.2025 року. Таким чином позовні вимоги позивача є частково обґрунтовані та підлягають частковому задоволенню.

На підставі наведеного, у світлі вказаних правових норм, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача та стягнення з відповідача на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в розмірі 131824,50 грн.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 1318,25 грн.

Суд також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Керуючись ст. ст. 19, 81, 141, 223, 258-260, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 180, 194, 196 СК України, ст. ст. 49, 549 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , останнє відоме місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) неустойку (пеню) за несвоєчасну сплату аліментів за період з 28.05.2014 року по 15.05.2025 року у розмірі 131824 (сто тридцять одна тисяча вісімсот двадцять чотири) грн. 50 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , останнє відоме місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) на користь держави судовий збір у сумі 1318 грн. 25 коп.

Заочне рішення суду може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідачів. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України до Херсонського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення. Якщо повне рішення не були вручено у день його складення, позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження у випадку подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до Херсонського апеляційного суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СуддяІ. Ю. Зуб

Повний текст рішення складено 19.01.2026 року