Провадження № 2/752/319/26
У Х В А Л А

Іменем України

27 січня 2026 року Голосіївський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Слободянюк А.В.,

за участю секретаря Пулинець Л.Ю.,

представника позивача Нестеренко О.С.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження, клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної, земельно-технічної експертизи та експертизи з питань землеустрою у справі за позовом Комунального підприємства з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-сервіс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, -

в с т а н о в и в:

Позивач Комунальне підприємство з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-сервіс» звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва із позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги у загальному розмірі 31 944,97 грн, що складається з: 30 057,75 грн заборгованості за житлово-комунальні послуги, 1 383,32 грн інфляційних втрат, 503,90 грн 3 % річних.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду міста Києва Хоменко В.С. від 10 серпня 2023 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу справ між суддями зазначену справу передано для розгляду судді Слободянюк А.В., у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 липня 2025 року.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 14 липня 2025 року прийнято до провадження цивільну справу за позовом Комунального підприємства з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-сервіс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги. Призначено підготовче судове засідання.

26 січня 2026 року від відповідача ОСОБА_1 надійшло клопотання про призначення судових експертиз, а саме: будівельно-технічної, земельно-технічної експертизи та експертизи з питань землеустрою.

В обґрунтування необхідності призначення судових експертиз відповідач повідомляє, що предметом позову є незаконне нарахування з боку позивача певних сум, у тому числі за послугу з утримання будинків і споруд та прибудинкової території житлового будинку АДРЕСА_1 . Проте позивач не надає належні послуги з утримання будинку, що призвело до часткового руйнування елементів конструкції, стін будинку та може привести до його аварійного стану. У зв`язку із чим виникла необхідність у проведенні судової експертизи.

Зокрема, у 2012 році експлуатуюча організація КП «Житло-сервіс» прийняла на обслуговування будинок по АДРЕСА_1 , який мав істотні недоліки: відсутність гідроізоляції нульового циклу будинку, що призвело до підтоплення підвалу, руйнації частини підпірної стіни підвалу. Повідомляє, що існують невідповідності об`єкта архітектурно-технічному паспорту будинку. Позивач не надає послуги з обслуговування фундаментів та підвальних приміщень будинку. Будинок прийнятий на обслуговування з недобудованим паркінгом. Вказаними діями відповідачу завдається матеріальна шкода, яка може бути встановлена судовою експертизою. У свою чергу, рівень капітальності даного будинку впливає на визначення тарифів з управління щодо обслуговування будинку. Крім того, земельна ділянка біля будинку ніде не обліковується, що, на думку відповідача, є підставою для проведення земельно-технічної експертизи та експертизи з землеустрою.

З наведених підстав просить призначити судову будівельно-технічну експертизу, поставивши на вирішення експертизи наступні питання:

- Чи відповідає розроблена проектно-кошторисна документація вимогам нормативно- правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП тощо)? Якщо не відповідає, то в чому полягають невідповідності?

-Чи відповідають виконані будівельні роботи проектній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності?

-Чи відповідають об`єкти (будівлі, споруди тощо) проектно-технічній документації на їх будівництво (ремонт, реконструкцію) та вимогам нормативно-правових актів у галузібудівництва. Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності?

-Чи відповідають обсяги та вартість фактично виконаних робіт з будівництва (ремонту, реконструкції) об`єктів обсягам та вартості, визначеним проектно-кошторисною або первинною звітною документацією з будівництва?

- Чи відповідає первинна звітна документація (форми КБ-2в, КБ-3 тощо) з будівництва (ремонту, реконструкції) за порядком складання і наведеними розрахунками вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва? Якщо не відповідає, то в чому полягають невідповідності?

-Який вид будівництва (нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт тощо) фактично виконаний на об`єкті?

-Чи є об`єкт (результат виконання робіт) нерухомим майном?

-Який ступінь будівельної готовності незавершеного будівництвом об`єкта?

-Який технічний стан (ступінь фізичного зношення) об`єкта нерухомого майна (будівлі, споруди тощо)?

-Чи є об`єкт нерухомого майна (будівля, споруда) аварійним?

-Які пошкодження об`єкта (будівлі, квартири, приміщення, оздоблення тощо) виникли внаслідок залиття, механічного впливу, просідання ґрунту на підроблюваних територіях тощо?

-Яка технічна причина пошкоджень та руйнувань об`єкта нерухомого майна (елементів, конструкцій, інженерних мереж тощо)?

-Яка вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок залиття, механічного впливу, відсутності гідроізоляції будинку, просідання ґрунту тощо?

-Який розмір завданої матеріальної шкоди об`єкту/співвласникам житлового будинку (будівлі, квартирі, приміщенню, оздобленню тощо) унаслідок його тривалого залиття, механічного впливу, недобудованого паркінгу у приміщеннях підвалу будинку на позначці - 4200, - 7200, просідання ґрунту тощо?

-Яке функціональне призначення приміщення підвалу на позначці - 4200, - 7200 ? Чи належать приміщення будинку до нежитлових (допоміжних)?

-Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва розділити (виділити частку; визначити порядок користування) об`єкт нерухомого майна відповідно до часток співвласників (вказати частки)?

-Які варіанти розподілу (виділення частки; визначення порядку користування) об`єкта нерухомого майна можливо визначити відповідно до часток співвласників (вказати частки) та вимог нормативно-правових актів?

-Яка група капітальності (категорія складності, ступінь вогнестійкості) об`єкта?

-Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів на місті недобудованого паркінгу на позначці підвального приміщення на позначці - 4200, ввести его в експлуатацію?

Також відповідач просить призначити судову земельну-технічну експертизу, поставивши на вирішення експертизи наступні питання:

-Який фактичний порядок користування земельною ділянкою? Яка конфігурація, проміри та площа земельної ділянки, що перебуває у користуванні співвласників?

-Чи відповідає фактичне розташування будівель, споруд та інших об`єктів відносно меж земельних ділянок технічній документації?

-Чи є порушення меж (або накладання) земельних ділянок відповідно до правовстановлювальних документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки?

-Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів розділити земельну ділянку (встановити порядок її користування) відповідно до часток співвласників (зазначити частки)?

-Які варіанти розподілу земельної ділянки (порядку її користування) можливі відповідно до часток співвласників (зазначити частки) та вимог нормативно-правових актів?

-Чи є технічна можливість встановлення земельного сервітуту на ділянці? Якщо так, то надати варіанти встановлення земельного сервітуту.

Також відповідач просить призначити судову експертизу із землеустрою щодо земельної ділянки навколо будинку (прибудинкової території), поставивши на вирішення експертизи наступні питання:

-Чи відповідають розроблена документація із землеустрою на земельну ділянку та її затвердження вимогам земельного законодавства та іншим нормативним документам з питань землеустрою та землекористування? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності?

-Чи змінено та затверджено цільове призначення земельної ділянки відповідно до вимог земельного законодавства та інших нормативних документів з питань землеустрою та землекористування? Якщо ні, то в чому полягають невідповідності?

-Чи відповідає фактичне землекористування правовстановлювальним документам, документації із землеустрою на земельні ділянки та нормативно-правовим актам?

У підготовчому засіданні відповідач підтримала заявлене клопотання, додатково пояснила, що проведення судових експертиз необхідне для встановлення матеріальної шкоди, завданої всім мешканцям будинку, в якому позивач надає послуги.

Представник позивача в підготовчому засіданні щодо призначення судової будівельно-технічної, земельно-технічної експертизи та експертизи з питань землеустрою заперечував, вказував, що підстави для призначення даної експертизи стороною відповідача необґрунтовані, оскільки відповідач не пояснила яке мають значення судові експертизи для вирішення спору, оскільки предметом позову є стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Суд, вивчивши клопотання відповідача, заслухавши думку представника позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (частини перша-четверта статті 12 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

У відповідності до частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Статтею 1 Закону України "Про судову експертизу" передбачено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів. Тому розглядаючи клопотання про призначення експертизи суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі. Експертиза не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм. Суди не повинні ставити судовому експерту питання правового характеру, які повинні вирішуватися самим судом, тобто експерту можна ставити лише питання факту, а не правової оцінки.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (ч. 1 ст. 104 ЦПК України).

Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів.

Таким чином, розглядаючи клопотання про призначення експертизи, суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі.

Основними завданнями будівельно-технічної експертизи, відповідно до Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, є: визначення відповідності розробленої проектно-технічної та кошторисної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об`єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення, перевірка обсягів і вартості виконаних будівельних робіт та складеної первинної звітної документації з будівництва та їх відповідність проектно-кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом об`єктів; визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об`єктів та їх елементів; визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо; визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об`єктів нерухомого майна.

Основними завданнями земельно-технічної експертизи є: визначення фактичного землекористування земельними ділянками, а саме фізичних характеристик земельних ділянок (конфігурації, площі, промірів тощо); визначення відповідності фактичного розташування будівель, споруд та інших об`єктів відносно меж земельних ділянок їх розташуванню у відповідній технічній документації; визначення відповідності фактичного землекористування в частині порушення меж та накладання земельних ділянок відповідно до правовстановлювальних документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки; визначення можливості розподілу (порядку користування) земельними ділянками, розробка варіантів їх розподілу (порядку користування); визначення можливих варіантів підходу та проїзду до земельних ділянок, встановлення земельного сервітуту.

Експертиза з питань землеустрою має на меті визначення відповідності розробленої документації із землеустрою та її затвердження вимогам земельного законодавства та іншим нормативним документам з питань землеустрою та землекористування; визначення відповідності зміни цільового призначення земельних ділянок та її затвердження вимогам земельного законодавства та іншим нормативним документам з питань землеустрою та землекористування; визначення відповідності фактичного землекористування правовстановлювальним документам, документації із землеустрою на земельні ділянки та нормативно-правовим актам; визначення відповідності виконаної нормативної грошової оцінки земель вимогам нормативно-правових актів.

Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.97 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», неприпустимо призначати експертизу у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

Виходячи із предмета заявленого позову (стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги) та фактичних обставин справи, суд вважає, що для з`ясування обставин, які мають значення розгляду та вирішення вказаної справи, не потрібні спеціальні знання в галузі, іншій, аніж право, обставини, що стосуються предмета доказування можливо встановити на підставі зібраних у справі доказів і необхідності у проведенні заявлених відповідачем судових експертиз немає.

Відповідно до ст. 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Суд також зауважує, що відповідно до ст. 213 ЦПК України під час розгляду справи суд повинен безпосередньо дослідити докази у справі.

Факт надання житлово-комунальних послуг, їх перелік і вартість повинен довести позивач, при цьому, заперечуючи власний обов`язок з оплати відповідних наданих житлових послуг, відповідач повинен спростувати факти їх отримання та споживання.

Запропоновані відповідачем на вирішення судових експертиз питання не стосуються розміру чи методики нарахування заборгованості, та відповіді на запропоновані відповідачем питання не є предметом спору та не входять до предмету доказування.

Відтак, суд приходить до висновку про те, що клопотання ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної, земельно-технічної експертизи та експертизи з питань землеустрою є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 103, 105 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної, земельно-технічної експертизи та експертизи з питань землеустрою у справі за позовом Комунального підприємства з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-сервіс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, - відмовити.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Слободянюк А.В.