Номер провадження 2/201/598/2026
Соборний районний суд міста Дніпра
У Х В А Л А

03 лютого 2026 року м. Дніпро

Соборний районний суд міста Дніпра

у складі головуючого судді Давидовської Т.В.,

за участю секретаря судового засідання Овчаренка Д.Є.,

представника відповідача 1 ОСОБА_1 ,

представника відповідача 2 Жабровець О.І.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні цивільну справу

за позовною заявою ОСОБА_2 ,

до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

третя особа - Департамент поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 »,

про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, стягнення коштів, визнання спільним сумісним майном та визнання права власності,

установив:

У провадженні Соборного районного суду міста Дніпра перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа Департамент поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють», про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, стягнення коштів, визнання спільним сумісним майном та визнання права власності.

Ухвалою суду від 15 жовтня 2025 року справу прийнято до провадження та призначено підготовче засідання.

У судовому засіданні 07 листопада 2025 року постановлена ухвала відповідно до якої підготовче засідання відкладене.

25 листопада 2025 року справа знята з розгляду у зв`язку з відсутністю електропостачання. Розгляд справи перенесено на 12 грудня 2025 року.

У судовому засіданні 12 грудня 2025 року постановлена ухвала відповідно до якої підготовче засідання відкладене.

У підготовчому засідання 13 січня 2026 року було оголошено перерву, після чого, у зв`язку з неможливістю здійснення технічної фіксації судового процесу, що зумовлена технічною несправністю підсистеми відеоконференцзв`язку, вправа знята з розгляду.

Представник позивача та позивач у судове засідання не з`явився. До суду надійшло клопотання від представника позивача про відкладення підготовчого судового засідання. Представник зазначає, що судом без узгодження дати та часу судового засідання зі сторонами, які були присутні в судовому засіданні 13 січня 2026 року, було призначено наступне підготовче засідання на 03 лютого 2026 року об 11:00 год. Вказує, що представник позивача не зможе бути присутнім в судовому засідання оскільки у цей день та час перебуватиме у потязі, повертаючись з відрядження з міста Івано-Франківськ, яке було заплановане ще до 13 січня 2026 на 03 лютого 2026, про що могло бути завчасно повідомлено суд якби суд, діючи в межах процесуального закону, визначив наступну дату судового засідання по завершенню підготовчого засідання у справі № 201/6915/25, яке відбувалось 13 січня 2026 о 12:00 год.

Присутні у судовому засіданні представники сторони заперечувати проти задоволення клопотання. Зазначили, що не надано доказів на підтвердження клопотання. Водночас, звернули увагу на можливе зловживання процесуальними права представника позивача.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожній особі гарантовано право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Основними засадами судочинства відповідно до ч. 1 ст. 129 Конституції України визначено, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Європейський суд з прав людини роз`яснив, що принцип рівності сторін - це один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Права та обов`язки учасників справи закріплені у ст. 43, 49 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), згідно з якими позивач має право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Згідно з ч. 1, 2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У своїй заяві про перенесення підготовчого засідання представник позивача зазначає, що судом без узгодження дати та часу судового засідання було призначено наступне підготовче засідання. Водночас, представник позивача у визначений судом час перебував в дорозі з відрядження, а тому, не має можливості бути присутнім в судовому засідання, оскільки не був завчасно повідомлений про дату та час його відкладення.

Суд звертає увагу на те, що ЦПК України не покладає на суд обов`язку узгоджувати дати судового засідання з учасниками справи. Більше того, необхідність узгоджувати дати судового засідання у провадженнях з великою кількістю учасників справи може призвести до неможливості організації судового розгляду таким чином, щоб він був швидкий та ефективний. За наявної можливості, суд погоджує дату та час проведення судових засідань з усіма учасниками справи.

Більше того, з метою належної організації судового процесу відповідно до ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.

Відповідно до роздруківки про отримання документів в Електронному суді ОСОБА_5 отримала судову повістку 15 січня 2026 року, час підтвердження 15:53:22.

Отже, належною процесуальною поведінкою учасника провадження буде приведення свого робочого графіка у відповідність з тим, щоб він міг прибути у судове засідання, за виключенням обставин, що об`єктивно унеможливлює можливість прибути у судове засідання.

Водночас, представник позивача у своїй заяві посилається на причинити неприбуття через перебування в дорозі. Відповідно до посадкового документа 165В492Е-1571FDD7-001 останній був придбаний 15 січня 2026 року о 20:36:42, тобто, після отримання судової повістки з датою та часом проведення наступного підготовчого засідання.

Статте 223, а саме її ч. 1, 2 , 5 визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд акцентує увагу на тому, що в разі об`єктивної неможливості у представника прибути у судове засідання сторона має право направити іншого представника або з`явитись особисто.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (постанови Верховного Суду, від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, провадження № 61-17220св18, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, провадження № 61-9020св21, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц, провадження № 61-2876св20).

З огляду на вищевикладене суд звертає увагу позивача, що у разі неявки в наступне підготовче судове засідання позивача або його представника відповідно до вимог закону суд має право залишити позов без розгляду.

Водночас, суд звертає увагу представника позивача на те, що у судовому засіданні 12 грудня 2025 року суд зобов`язав представника позивача до наступного підготовчого засідання надати відповіді на питання, що містяться у відзиві, поданому представником відповідача 1 Марченко П.В.

До підготовчого засідання, яке було призначене на 03 лютого 2026 року, від представника позивача відповідей на питання, що містяться у відзиві, поданому представником відповідача 1 Марченко П.В., до суду не надійшло.

Суд вважає за необхідне наголосити, що відповідно до ч. 3 ст. 43 ЦПК України у випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Зокрема, п. 1 ст. 148 ЦПК України передбачено, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу. Згідно з ч. 3 вказаної статті випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Ураховуючи наведене, у разі невиконання покладених судом обов`язків без поважних причин, суд може розглянути питання щодо застосування заходів процесуального примусу.

Розглянувши матеріали справи та заслухавши присутніх у залі судового засідання сторін, суд дійшов висновку про необхідність відкласти підготовче засідання, надавши позивачу та представнику позивача строк до наступного підготовчого засідання надати відповіді на питання, що містяться у відзиві, поданому представником відповідача 1 Марченко П.В.

На підставі статей 223, 240, 258-260 ЦПК України, суд

постановив:

Підготовче засідання відкласти до 20 лютого 2026 року до 11-30 години.

Попередити позивача та його представника, що суд може залишити позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Зобов`язати позивача та представника позивача до наступного підготовчого засідання, що призначене на 20 лютого 2026 року о 11-30 години надати відповіді на питання, що містяться у відзиві, поданому представником відповідача 1 Марченко П.В.

Роз`яснити сторонам право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://gt.dp.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Т.В. Давидовська