Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/2432/25
Провадження № 2/382/292/26
РІШЕННЯ

Іменем України

03 лютого 2026 року Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кисіль О.А.

за участю секретаря Голованова В.І.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м.Яготин справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його діда ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.10.2025 року дана цивільна справа розподілена головуючому судді Савчак С.П.

Ухвалою судді Яготинського районного суду Київської області Савчак С.П. від 03.11.2025 року позовну заяву залишено без руху та надано термін для усунення недоліків.

Ухвалою судді Яготинського районного суду Київської області Савчак С.П. від 12.11.2025 року відкрито провадження у справі, та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження з викликом сторін, визначено строк для подання відзиву на позовну заяву, відповіді та заперечень.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.11.2025 року, цивільну справу № 382/2432/25 (номер провадження № 2/382/1165/25) передано судді Яготинського районного суду Київської області Кисіль О.А., згідно до розпорядження керівника апарату суду №231 від 21.11.2025 року щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи згідно Рішення Вищої ради правосуддя від 11.11.2025 № 2378/0/15-25 "Про дострокове закінчення відрядження судді Олешківського районного суду Херсонської області Савчака С. П. до Яготинського районного суду Київської області та одночасно відрядження судді Олешківського районного суду Херсонської області Савчака С. П. до Броварського міськрайонного суду Київської області для здійснення правосуддя строком на 1 (один) рік" та наказу Яготинського районного суду Київської області від 21.11.2025 № 4/к/тр "Про відрахування із штату суду судді Савчака С. П."

Ухвалою судді Яготинського районного суду Київської області від 25.11.2025 року справу прийнято до свого провадження та призначено до справу до розгляду з викликом сторін, визначено строк для подання відзиву на позовну заяву, відповіді та заперечень.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , який є дідом ОСОБА_1 . Після його смерті відкрилась спадщина на все належне йому майно.

За життя померлий ОСОБА_3 склав 29.12.2006 року заповіт, посвідчений секретарем Жоравської сільської ради Турченко Г.В. за реєстровим номером 55, за яким все належне спадкодавцю майно він заповів своїй дочці ОСОБА_2 , яка є матір`ю ОСОБА_1 .

Окрім того, ОСОБА_1 є онуком, а онуки успадковують за правом представлення як спадкоємці першої черги, якщо їхній батько (або мати) помер раніше за спадкодавця (діда чи бабусю). В іншому випадку, вони не входять до першої, другої, третьої чи четвертої черг, і можуть успадковувати лише за п`ятою чергою, якщо їхні батьки відмовляться від спадщини на їхню користь, або за заповітом.

На початку серпня 2025 року ОСОБА_1 від родичів дізнався, що його мати, ОСОБА_2 , подала заяву про відмову від прийняття спадщини на його користь, спадкову справу відкрито в Яготинській державній нотаріальній конторі. Про даний факт ОСОБА_1 не був повідомлений ні своєю матір`ю, ні Яготинською державною нотаріальною конторою.

Отже, знаючи про існування заповіту, не вчиняв жодних активних дій щодо прийняття спадщини після смерті діда , не звертався до нотаріуса про прийняття спадщини, оскільки не знав, що має право на спадщину.

Щоб перевірити дану інформацію та маючи намір прийняти спадщину у випадку підтвердження, 08.08.2025 року ОСОБА_1 звернувся до Яготинської державної нотаріальної контори, проте, у прийнятті заяви йому було відмовлено в зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини (шість місяців). При цьому йому було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом.

ОСОБА_1 вважає, що казаний строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, а саме: про заяву про відмову від прийняття спадщини на його користь, ОСОБА_1 дізнався випадково від родичів в серпні 2025 року, заяву про прийняття спадщини в шестимісячний строк з дня смерті свого діда ОСОБА_3 не подавав, так як, знав про існування заповіту, посвідченого секретарем Жоравської сільської ради Турченко Г.В. за реєстровим номером 55, за яким все належне спадкодавцю майно він заповів своїй дочці ОСОБА_2 . Окрім того, слід зазначити, що відносини з

матір`ю давно не склались і спілкування було багато років як перервано. Про заяву про відмову від прийняття спадщини на його користь, ОСОБА_1 не був повідомлений ні його матір`ю ОСОБА_2 , ні Яготинською державною нотаріальною конторою, не дивлячись на те, що позивач звертався до Яготинською державною нотаріальною конторою, якою було 21.06.2024 року ОСОБА_1 видано Свідоцтво про право на спадщину за заповітом, посвідченим приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Київської області, Черних О.В., 02.05.2022 року, зареєстрованого у реєстрі за № 433, спадкоємцем зазначеного в заповіті майна ОСОБА_4 , 1939 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 на 5/6 часток є її внук, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Померла ОСОБА_4 , 1939 року народження, баба ОСОБА_1 , на момент смерті являлася законною дружиною ОСОБА_3 , 1938 року народження згідно Свідоцтва про одруження Серія НОМЕР_1 від 19.02.1961 року (копію додаю). Знаючи той факт, що ОСОБА_4 , 1939 року народження, баба ОСОБА_1 , на момент смерті являлася законною дружиною ОСОБА_3 , нотаріусом Яготинської державної нотаріальної контори Сушко Л.М. не було повідомлено ОСОБА_1 щодо наявності заяви про відмову від прийняття спадщини померлого ОСОБА_3 на його користь.

Враховуючи вищевикладене просив визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 РНОКПП: НОМЕР_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом на нерухоме майно, яка відкрилась після смерті його діда ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на два місяці після набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 14.01.2026 року витребувано з Яготинської державної нотаріальної контори копію спадкової справи відкритої відностно ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Представник позивача в підготовче засідання не з`явився, направив на адресу суду заяву про розгляд справи в його відсутність, позовні вимоги підтримав та просив їх задоволити.

Відповідачка ОСОБА_2 в підготовче засідання не з`явилася, направила заяву про розгляд справи в її відсутність, позовні вимоги визнала та просила їх задоволити.

Дослідивши матеріали справи, роз`яснивши сторонам процесуальні наслідки визнання позову, враховуючи, що відповідач позов визнав, та визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи, інтереси інших осіб, суд вважає, що визнання відповідачем позову може бути прийнято судом, а позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , який є дідом ОСОБА_1 . Після його смерті відкрилась спадщина на все належне йому майно. За життя померлий ОСОБА_3 склав 29.12.2006 року заповіт, посвідчений секретарем Жоравської сільської ради Турченко Г.В. за реєстровим номером 55, за яким все належне спадкодавцю майно він заповів своїй дочці ОСОБА_2 , яка є матір`ю ОСОБА_1 . Окрім того, ОСОБА_1 є онуком, а онуки успадковують за правом представлення як спадкоємці першої черги, якщо їхній батько (або мати) помер раніше за спадкодавця (діда чи бабусю). В іншому випадку, вони не входять до першої, другої, третьої чи четвертої черг, і можуть успадковувати лише за п`ятою чергою, якщо їхні батьки відмовляться від спадщини на їхню користь, або за заповітом.

На початку серпня 2025 року ОСОБА_1 від родичів дізнався, що його мати, ОСОБА_2 , подала заяву про відмову від прийняття спадщини на його користь, спадкову справу відкрито в Яготинській державній нотаріальній конторі. Про даний факт ОСОБА_1 не був повідомлений ні своєю матір`ю, ні Яготинською державною нотаріальною конторою. Отже, знаючи про існування заповіту, не вчиняв жодних активних дій щодо прийняття спадщини після смерті діда, не звертався до нотаріуса про прийняття спадщини, оскільки не знав, що має право на спадщину. Щоб перевірити дану інформацію та маючи намір прийняти спадщину у випадку підтвердження, 08.08.2025 року ОСОБА_1 звернувся до Яготинської державної нотаріальної контори, проте, у прийнятті заяви йому було відмовлено в зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини (шість місяців). При цьому йому було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом. (а.с.7-8,10-13)

Відповідно до спадкової справи №20/2023 щодо майна померлого ОСОБА_3 , вбачається, що ОСОБА_2 звернулася до державного нотаріуса Яготинської нотаріальної контори та подала заяву про відмову від прийняття спадщини за законом після серті її батька ОСОБА_3 на користь внука спадкодавця ОСОБА_1 (а.с.63-83).

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі статтею 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно зі статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

У пункті 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12.

Згідно з частиною 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина 1 статті 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Норми статті 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК.

Відповідно до статті 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту статті 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Як було зазначено позивачем, він пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що про заяву про відмову від прийняття спадщини на його користь, ОСОБА_1 дізнався випадково від родичів в серпні 2025 року, заяву про прийняття спадщини в шестимісячний строк з дня смерті свого діда ОСОБА_3 не подавав, так як, знав про існування заповіту, посвідченого секретарем Жоравської сільської ради Турченко Г.В. за реєстровим номером 55, за яким все належне спадкодавцю майно він заповів своїй дочці ОСОБА_2 . Про заяву про відмову від прийняття спадщини на його користь, ОСОБА_1 не був повідомлений ні його матір`ю ОСОБА_2 , ні Яготинською державною нотаріальною конторою, не дивлячись на те, що позивач звертався до Яготинської державної нотаріальної контори, якою було 21.06.2024 року ОСОБА_1 видано Свідоцтво про право на спадщину за заповітом, посвідченим приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Київської області, Черних О.В., 02.05.2022 року, зареєстрованого у реєстрі за № 433, спадкоємцем зазначеного в заповіті майна ОСОБА_4 , 1939 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 на 5/6 часток є її внук, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень статті 60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити та визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню.

Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

За таких обставин, суд визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, інших спадкоємців судом не встановлено, позивачем не було заявлено відмови від спадщини та надає додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 15, 16, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 95, 141, 229, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 РНОКПП: НОМЕР_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом на нерухоме майно, яка відкрилась після смерті його діда ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на два місяці після набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, після проголошення повного рішення 03 лютого 2026року, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кисіль О. А.