Справа № 758/1247/26
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

28 січня 2026 року місто Київ

Суддя Подільського районного суду м. Києва Гребенюк В.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення аліментів

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до Подільського районного суду м. Києва із вказаною вище позовною заявою до ОСОБА_2 , про стягнення аліментів.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

При цьому, позов за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України.

У відповідності до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

У позовній заяві позивач звертаючись до суду, зазначив адресу відповідача: АДРЕСА_1 .

На підставі ч. 6 ст. 187 ЦПК України, та з метою встановлення даних про адресу реєстрації відповідача, Подільським районним судом м. Києва було надіслано відповідний запит до Єдиного державного демографічного реєстру.

Згідно відповіді № 2282602 від 28.01.2026 Єдиного державного демографічного реєстру на запит стосовно відповідача ОСОБА_2 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , за вказаними параметрами особа зареєстрована: АДРЕСА_1 , починаючи з 16.01.1997 по теперішній час.

Застосування альтернативної підсудності, передбаченої ч. 1 ст. 28 ЦПК України, позивачем не обґрунтовувалось.

Позивачем до позову не долучено інформації про зареєстроване місце проживання дітей або доказів, які б підтверджували факт проживання спільних дітей сторін ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з матір`ю та перебування останніх на її утриманні, що не дає підстав для визначення альтернативної підсудності даного позову.

З урахуванням того, що будь-яких доказів реєстрації місця проживання відповідача в Подільському районі міста Києва у суду відсутні, а підстав для застосування альтернативної або виключної підсудності з матеріалів справи не вбачається, суд приходить до висновку, що позов підлягає уточненню з метою належного визначення територіальної підсудності даного спору.

Також, відповідно до вимог Сімейного кодексу України ст.ст. 182-184, вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров`я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, останні виходять за межі передбачених нормами матеріального та процесуального права часток та не місять належного правового обґрунтування.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175, 185, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення аліментів залишити без руху;

Встановити позивачеві 10-денний строк з дня отримання копії Ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків;

Роз`яснити позивачу, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута;

Копію цієї ухвали направити позивачу;

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.В. Гребенюк