Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

12 січня 2026 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Мельниченко К.Б., розглянувши цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» до ОСОБА_1 , про відшкодування шкоди

У С Т А Н О В И В :

Приватне акціонерне товариство «Страхова група «ТАС» (надалі за текстом - позивач) звернулось до Шевченківського районного суду міста Києва з позовною заявою до ОСОБА_1 (надалі за текстом - відповідач), про відшкодування шкоди.

Позовні вимоги обгрунтовані наявністю у позивача, як страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, права вимоги в межах фактичних затрат до відповідача, як особи відповідальної за заподіяний збиток, у зв`язку з чим, просить суд стягнути з відповідача на свою користь 37466,00 грн.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 15.08.2023 дану справу передано за підсудністю до Подільського районного суду міста Києва.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Гребенюка В.В.

Ухвалою від 29.08.2023 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд в спрощеному позовному провадженні з викликом сторін.

У судове засідання 27.11.2025 сторони не прибули.

Від відповідача до суду відзив не надходив.

Позивач не заперечував проти ухвалення судом заочного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

З огляду на вищевикладене, наявні передбачені ч. 1 ст. 223 та ч. 1, 2 ст. 280 ЦПК України підстави для заочного розгляду справи. Суд ухвалив провести заочний розгляд справи із ухваленням заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд встановив такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

Між ОСОБА_2 (надалі за текстом - страхувальник, потерпілий) та Приватним акціонерним товариством «Страхова група «ТАС» (надалі за текстом - страховик, позивач) було укладено Договір добровільного страхування наземного транспорту від 04.10.2019 №FO-00543945 (надалі за текстом - Договорів) предметом якого є передача страхувальником за плату ризику, пов`язаного з об`єктом страхування, страховику на умовах, визначених договором, щодо автомобіля Volkswagen Jetta, д.н.з. НОМЕР_1 .

06 липня 2020 року, в м. Києві, сталася ДТП за участю автомобіля Volkswagen Jetta днз. НОМЕР_1 під керуванням страхувальника та автомобіля марки «Toyota Venza», д.н. НОМЕР_2 , під керуванням відповідача.

Відповідно до Постанови Шевченківського районного суду міста Києва від 04 грудня 2020 року у справі №756/15331/21, винним у вчиненні вищезазначеного ДТП було визнано відповідача.

Відповідно до Рахунку СТО № 822 від 07.07.2020 року та ремонтної калькуляції до нього, вартість відновлювального ремонту пошкодженого автомобіля марки Volkswagen Jetta, днз. НОМЕР_1 , складає 37466,00 грн.

Страховик сплатив страхувальнику 37466,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №113060 від 23.07.2020.

Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового права та інтересу. Способами захисту в т. ч. є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної шкоди.

Частина 1 ст. 22 ЦК України передбачає, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на її відшкодування.

Статтею 1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Відповідно до положень частини 2 ст. 1187 ЦК України, шкода завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Положення ст. 1191 ЦК України передбачають, що особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо іншій розмір не встановлений законом.

Згідно до вимог ст. 993 ЦК України, до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи , відповідальної за завданні збитки.

Статтею 27 Закону України «Про страхування» встановлено, що до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток.

Суд зазначає, що основною характерною ознакою суброгації є збереження того зобов`язання, яке виникло із заподіяння шкоди і у зв`язку з яким було виплачене страхове відшкодування, й зміна в ньому кредитора.

Перехід права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика називається суброгацією. Під час суброгації нового зобов`язання із відшкодування збитків не виникає - відбувається заміна кредитора: потерпілий, яким є страхувальник або вигодонабувач, передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Внаслідок цього страховик виступає замість потерпілого у цих правовідносинах.

У випадку суброгації відбувається лише заміна осіб у вже наявному зобов`язанні (заміна активного суб`єкта) зі збереженням самого зобов`язання. У такому разі страхувальник передає свої права страховикові на підставі договору і сприяє реалізації останнім прийнятих суброгаційних прав.

Розмір страхового відшкодування визначається за правилами, встановленими у договорі страхування. Оскільки при суброгації відбувається заміна особи в зобов`язанні, то з урахуванням положення статті 515 ЦК України суброгація застосовується лише до майнового страхування.

За таких обставинах, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі, а саме, підлягає стягненню з відповідача на користь позивача сума у розмірі 37466,00.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судові витрати позивача по сплаті судового збору покладаються на відповідача з огляду на задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 10, 18, 133, 141, 259, 263-265, 280-282, 289, ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди - задовольнити;

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» 37466 (тридцять сім тисяч чотириста шістдесят шість) гривень та 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривень судового збору;

Учасники справи:

Позивач: Приватне акціонерне товариство «Страхова група «ТАС» (03062, Україна, місто Київ, проспект Берестейський, будинок 65; );

Відповідач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_3 );

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду;

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення;

У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення;

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя В.В. Гребенюк