Справа №752/4221/24
Провадження №2-во/752/14/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2026 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкова Ж.І., розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Голосіївського районного суду міста Києва від 16.12.2024 по справі №752/4221/24,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про виправлення описки в рішенні Голосіївського районного суду міста Києва від 16.12.2024 по справі №752/4221/24, в якій просив у мотивувальній частині рішення зазначити абзац «Таким чином, позовні вимоги в частині інфляційних втрат в розмірі 863,12 грн. та 3% річних в розмірі 279,77 грн., нарахованих на суму заборгованості з наданих послуг, підлягають задоволенню, оскільки нараховані правильно з урахуванням вимог вищенаведеної постанови КМУ від 05.03.2022 №206.» в наступній редакції: «Таким чином, позовні вимоги в частині інфляційних втрат в розмірі 863,12 грн. та 3% річних в розмірі 279,77 грн., нарахованих на суму заборгованості з наданих послуг, підлягають задоволенню, оскільки нараховані правильно з урахуванням вимог вищенаведеної постанови КМУ від 29.12.2023 №1405.».

Розглянувши подану заяву, дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлено наступне.

16.12.2024 Голосіївським районним судом міста Києва по справі №752/156/24 було ухвалено рішення, згідно з яким позовні вимоги задоволені, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Венеція» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги за період з 01.05.2021 по 31.03.2023 у розмірі 15 974 (п`ятнадцять тисяч дев`ятсот сімдесят чотири) грн. 64 коп.; 3% річних від простроченої суми за період з травня 2021 року по січень 2022 року у розмірі 279 (двісті сімдесят дев`ять) грн. 77 коп., інфляційні втрати за період з травня 2021 року по січень 2022 року у розмірі 863 (вісімсот шістдесят три) грн. 12 коп.; судовий збір у розмірі 3 028 (три тисячі двадцять вісім) грн. 00 коп.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Зі змісту вказаної норми слідує, що виправлення описки є правом, а не обов`язком суду. При цьому, необхідність її виправлення зумовлена неправильним написанням слів, зазначенням відомостей, які мають істотний характер та впливають на зміст постановленого судом рішення, що може призвести до труднощів або неможливості його виконання.

Згідно п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

У відповідності до правового висновку Верховного суду у постанові від 21 липня 2020 року у справі №521/1074/17 описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Законодавство не надає будь-яких інших можливостей змінювати тексти своїх вже ухвалених рішень, навіть якщо суддя пізніше виявляє, що допущено помилку при оцінці доказів чи застосуванні права. Такі помилки може виправити лише суд вищої інстанції під час апеляційного/касаційного перегляду рішення.

Верховний Суд у постанові від 07.03.2024 у справі № 446/1917/16-к зазначив, що при вирішенні питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторони, прізвища особи тощо).

В жодному випадку не дозволяється під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви відповідача про виправлення описки в рішенні Голосіївського районного суду міста Києва від 16.12.2024 по справі №752/4221/24, оскільки найменування та ревізити нормативного документа зазначені правильно,

Крім того, задоволення зазначеної заяви не здійснить виправлення описки в рішенні суду, а частково змінить мотивувальну частину рішення від 16.12.2024.

Керуючись ст.ст. 258, 260-261, 269 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про виправлення описки залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу складено 13.01.2026.

Суддя Ж. І. Кордюкова