ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-ві/753/6/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" лютого 2026 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Шаповалова К.В., розглянувши заяву адвоката Корнієнка Сергія Валерійовича, який є представником заявника ОСОБА_1 , про відвід головуючому судді Трусовій Т.О. у розгляді заяви про визнання виконавчого документу таким, що не підлягає виконанню у цивільній справі № 753/16070/14-ц,

В С Т А Н О В И В :

22 січня 2026 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла заява боржника ОСОБА_1 про визнання виконавчого документу таким, що не підлягає виконанню.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 29 січня 2026 року заяву передано судді Трусовій Т.О.

30 січня 2026 року від адвоката Корнієнка С.В., як представника боржника (заявника), до суду надійшла заява про відвід судді Трусовій Т.О.

Ухвалою суду від 2 лютого 2026 року заяву про відвід судді визнано необґрунтованою, справу передано для розгляду іншому судді, який визначається в порядку статті 33 ЦПК України.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи від 2 лютого 2026 року заяву про відвід передано судді Шаповаловій К.В.

Відповідно до частини сьомої статті 40 ЦПК України вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі.

Частиною восьмою статті 40 ЦПК України визначено, що суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи

Вивчивши заяву адвоката Корнієнка С.В. про відвід судді, матеріали цивільної справи, суд доходить висновку про залишення її без задоволення з наступних підстав.

У відповідності до частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Звертаючись із заявою про відвід, адвокат зазначає, що згідно звіту про передачу цивільної справи раніше визначеному складу суду Дарницького районного суду м. Києва від 29 січня 2026 року, визначення судді для розгляду конкретної справи - провадження № 6/753/112/26, при наявності 17 суддів, яких визначено на поточну спеціалізацію, відбувалося між 1 суддею - Трусовою Т.О., що на думку представника боржника суперечить духу та вимогам ст.ст.14 і 432 ЦПК України. Отже, передача справи на розгляд судді Трусовій Т.О. не відповідає зазначеним вище вимогам цивільного процесуального законодавства. Крім того, 26 лютого 2025 року ухвалою Дарницького районного суду м. Києва у справі № 753/16070/14-ц (провадження № 6/753/130/25) в задоволенні заяви представника боржника ОСОБА_1 адвоката Корнієнка С.В. від 07 лютого 2025 року про визнання виконавчого листа № 753/16070/14-ц, виданого 20 лютого 2015 року Дарницьким районним судом міста Києва, таким, що не підлягає виконанню повністю, було відмовлено. 13 листопада 2025 року Київський апеляційний суд своєї постановою у справі № 753/16070/14 скасував ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 26 лютого 2025 року та ухвалив нове судове рішення, яким заяву ОСОБА_1 від 07 лютого 2025 року про визнання виконавчого листа № 753/16070/14-ц таким, що не підлягає виконанню, виданого 20 лютого 2015 року на виконання рішення Дарницького районного суду м. Києва від 11 грудня 2014 року, задовольнив. Апеляційний суд також констатував, що ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 26 лютого 2025 року не відповідала вимогам ч.2 ст.3 та ст.129 Конституції України. Таким чином, обставиною, що може викликати сумніви в об`єктивності головуючого у цій справі, є помилкова оцінка доказів по зазначеній категорії справ - за заявою, які подаються на стадії виконання судового рішення. У зв`язку з наведеним, заявник вправі розраховувати на розгляд його звернення до суду іншим суддею, ніж тим, що розглядав первісну (основну) цивільну справу № 753/16070/14-ц) за зобов`язаннями боржника та заяву (провадження № 6/753/130/25), подану на стадії виконання ухваленого ним судового рішення, з метою недопущення можливого суб`єктивного розгляду та постановлення неправильного рішення у справі.

З приводу розподілу справи раніше визначеному складу суду, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 14 цього Кодексу у судах функціонує Єдина судова інформаційно- комунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Згідно з пунктом 2.3.2. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 11.11.2024 № 39 (далі - Положення) визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ.

Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

Відповідно до пункту 2.3.39 Положення передача судової справи раніше визначеному судді, судді-доповідачу проводиться щодо заяви та клопотання з процесуальних питань, пов`язаних із виконанням судових рішень, подані до суду, що розглядав справу (п. 2.3.39.10).

Згідно із Засадами використання автоматизованої системи документообігу у Дарницькому районному суді м. Києва, затверджених рішенням загальних зборів суддів від 20 березня 2025 року, судові справи передаються раніше визначеному складу суду у разі надходження заяв по цивільній справі, що подаються у порядку виконання (розділ VI ЦПК України) або будь-яких інших документів, які вимагають вчинення процесуальних дій після ухвалення остаточного рішення у справі (пункт 7.2).

Питання визнання виконавчого документу таким, що не підлягає виконанню регламентується статтею 432 ЦПК України (розділ VI).

Отже, судом не встановлено порушення порядку здійснення автоматизованого розподілу поданої боржником заяви саме на суддю Трусову Т.О., як раніше визначеному складу суду, оскільки вона була суддею, що ухвалювала рішення у справі.

Крім того, відповідно до частини третьої статті 39 ЦПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так, у рішеннях у справах «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у рішенні у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Таким чином, повно, всебічно та об`єктивно вивчивши підстави заявленого судді Трусовій Т.О. відводу, докази, вказані на обґрунтування таких обставин, матеріали цивільної справи, оцінивши все наявне у сукупності, суддя доходить висновку, що на цей час відсутні достатні та обґрунтовані підстави стверджувати, що суддя Трусова Т.О. вчинила дії, які можна розцінювати як упередженість судді, а заявлені адвокатом Корнієнком С.В. підстави відводу судді Трусової Т.О. не знайшли свого підтвердження під час розгляду такої заяви, з огляду на відсутність у заяві таких, що визначені статтями 36, 38 ЦПК України.

Крім того, відповідно до частини четвертої статті 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Враховуючи викладене, заява адвоката Корнієнка С.В. від 30 січня 2026 року (дата надходження до суду) про відвід судді Трусової Т.О. не ґрунтується на нормах ЦПК України, а тому не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 36, 40, 44, 260 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

заяву адвоката Корнієнка Сергія Валерійовича, який є представником заявника ОСОБА_1 , про відвід головуючому судді Трусовій Т.О. у розгляді заяви про визнання виконавчого документу таким, що не підлягає виконанню у цивільній справі № 753/16070/14-ц - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: К.В. Шаповалова