Номер провадження 2-во/754/11/26
У Х В А Л А

Іменем України

03 лютого 2026 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Коваленко І.І. розглянув заяву про виправлення описки у рішенні суду за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

УСТАНОВИВ:

11 вересня 2025 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшла позовна заява про розірвання шлюбу.

У тексті позовної заяви вказано що: «Від шлюбу подружжя має спільну дитину: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

До позовної заяви додано свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 , виданого 03 березня 2011 року на ім`я - ОСОБА_3 .

23 жовтня 2025 року Суд задовольнив вимоги позовної заяви, розірвав шлюб та здійснив розподіл судових витрат.

26 листопада 2025 року представник позивача засобами «Елктронний суд» подав заяву про виправлення описки.

Заява обгрунтована тим, що при виготовленні рішення суду допущено описку, а саме: не зазначено наявну у шлюбі спільну дитину - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

До заяви про виправлення описки представник позивача долучив копію свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 25 грудня 2015 року на ім`я - ОСОБА_4 .

Відповідно до статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України, описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать, у тому числі, написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Для того, щоб були наявні підстави для виправлення описки чи арифметичної помилки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадково під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи на його правосудність (див. пункт 19 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 листопада 2023 року у справі № 990/222/23).

Під час подачі позовної заяви представником позивача було зазначено лише одну дитину, відомості про наявність другої дитини та відповідні докази суду не надавалися, у зв`язку з чим ці обставини не були предметом дослідження під час ухвалення рішення. Відомості про наявність другої дитини надані суду разом з заявою про виправлення описки.

Крім того, відомості про кількість дітей не впливають на суть рішення та порядок його виконання, тому у задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись статтями 269, 353, 354 ЦПК України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви про виправлення описки відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала про внесення виправлень може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення (пункт 19 частини першої статті 353 ЦПК України) шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали суду. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (пункт 2 частини другої статті 354 ЦПК України).

Суддя Інна КОВАЛЕНКО