Номер провадження 2-п/756/15/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2026 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Белоконної І.В.,

за участі секретаря - Погорелової В.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 адвоката Равлюка Віталія Васильовича про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 21.01.2025 у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 21.01.2025 задоволено позовні вимоги ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» та стягнуто солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з водопостачання та водовідведення у розмірі 113 936, 44 грн, суму інфляційних втрат у розмірі 48 630, 83 грн, 3 % річних у розмірі 11 475,80 грн, витрати за відомості з Державного реєстру речових прав у розмірі 45,00 грн та судовий збір у розмірі 3 028,00 грн.

26.11.2025 представник відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 адвокат Равлюк В.В. за допомогою документа сформованого в системі «Електронний суд» звернувся до суду зі заявою про перегляд заочного рішення, в якій просив скасувати заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 21.05.2025 та призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. В обґрунтування заявлених вимог зазначив, що відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, позовну заяву та судові повістки не отримували, що унеможливлювало подання відзиву на позовну заяву та участь у судовому розгляді. Вони проживають за іншою адресою, ніж адреса їх реєстрації. Про наявність судового рішення дізналися після арешту банківських рахунків 21.11.2025.

Представник відповідачів зазначає, що відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не є власниками або користувачами квартири за адресою якої нараховувався борг, тому в них відсутній обов`язок сплачувати житлово-комунальні послуги. Також зазначає, що відповідачі не укладали жодних договорів з позивачем, що підтверджує відсутність договірного зобов`язання. Крім того, не погоджується з нарахуванням пені, інфляційних витрат та 3 % річних, посилаючись на постанову Кабінету Міністрів України № 206 від 05.03.2022 «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану». Крім того, представник заявників зазначає, що позивачем пропущений строк позовної давності, вимоги позивача щодо стягнення боргу за період з 01.01.2017 по 31.05.2024 заявлені без дотримання строків позовної давності. У зв`язку з чим просив скасувати заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 21.01.2025 та переглянути його.

Представник заявників у судовому засіданні підтримав заяву про перегляд заочного рішення з викладених у ній підстав та просив задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні заперечувала проти скасування заочного рішення.

Суд, вислухавши учасників процесу, ознайомившись з заявою про перегляд заочного рішення, матеріалами справи, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що 21.01.2025 задоволено позовні вимоги ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» та стягнуто солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з водопостачання та водовідведення у розмірі 113 936, 44 грн, суму інфляційних втрат у розмірі 48 630, 83 грн, 3% річних у розмірі 11 475,80 грн, витрати за відомості з Державного реєстру речових прав у розмірі 45,00 грн та судовий збір у розмірі 3 028,00 грн.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що з матеріалами цивільної справи та заочним рішенням суду від 21.01.2025 представник відповідачів ознайомився 26.11.2025. Враховуючи викладені обставини, а також доводи представника, зазначені в заяві, суд приходить до висновку про поновлення відповідачам строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, відповідачі про час та місце розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку, шляхом направлення судової повістки про виклик рекомендованим листом з повідомленням про вручення за адресою зареєстрованого місця проживання.

Так, за зареєстрованим місцем проживання відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , була направлена судова повістка про виклик в судове засідання на 21.01.2025 на 12.30 год. Вказане поштове відправлення повернулось відправнику з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (трекінг відправлення 980, 730).

Разом з тим, представник позивача надсилав на адресу відповідачів позовну заяву з додатками.

Відповідно до п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Таким чином, судова повістка, а також усі процесуальні документи були відправлені відповідачам у строк за місцем її реєстрації, зазначеній у відповіді Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації № 104-7168 від 16.09.2024, отриманої Оболонським районним судом м. Києва в порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України.

При цьому, суд враховує правові позиції, викладені у постанові Великої палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 18.03.2021 у справі № 911/3142/19, згідно з якими направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважити повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а також позицію сформовану в постанові Верховного Суду від 23.11.2023 у справі № 215/7312/20 про те, що до повноважень судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій, тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками "За закінченням терміну зберігання", "Адресат вибув", "Адресат відсутній" і т.п., з урахуванням конкретних обставин справи, можуть вважатися належними доказами виконання судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій. А отже, здійснення судом всіх можливих спроб для повідомлення позивача про наявність відповідного позову до нього.

Викладене свідчить про те, що суд виконав покладений на нього обов`язок повідомити відповідачів про дату, час та місце розгляду справи, а відповідачі, будучи належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не скористалися своїм правом взяти участь у судовому засіданні, не подали належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин своєї неявки, причин неподання відзиву на позов тощо.

Згідно зі ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції даної статті сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Таким чином, розглядаючи другу умову для скасування заочного рішення суд виходить з того, що відповідно до ст. 288 ЦПК України відповідач або його представник у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення повинен зазначити такі обставини та такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку, ухвалив би принципово інше рішення.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Як вбачається із матеріалів справи, докази, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи заявниками суду надано не було, не було їх встановлено і під час розгляду заяви.

Підстави, на які посилається представник заявників для скасування заочного рішення, є фактично підставами, для оскарження рішення суду в апеляційній інстанції.

З урахуванням викладено, суд прийшов до висновку, що відсутні підстави визначені у ст. 288 ЦПК України, для скасування заочного рішення.

Згідно ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення, та у такому випадку згідно ч.4 цієї статті у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 12, 13, 260, 261, 284-288 ЦПК України, cуд

ПОСТАНОВИВ:

Поновити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 21.01.2025 у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги.

Заявупредставника відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 адвоката Равлюка Віталія Васильовича про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 21.01.2025 у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги залишити без задоволення.

Роз`яснити заявникам, що відповідно до частини 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до суду апеляційної інстанції, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Белоконна