Справа №: 398/378/26
провадження №: 2-о/398/95/26
УХВАЛА

Іменем України

"02" лютого 2026 р. м.Олександрія

Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Подоляк Я.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Гуревич Родіон Геннадійович, заінтересована особа: Новопразька селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області, про встановлення факту перебування на утриманні,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Гуревич Р.Г., звернувся до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з заявою, відповідно до якої просить встановити факт перебування на його утриманні неповнолітніх дітей: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Заява була сформована в системі «Електронний суд» та надійшла до суду 27.01.2026 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК України, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

При цьому, ознайомившись з вказаною заявою і доданими до неї матеріалами, суд вважає, що вона підлягає залишенню без руху.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.п. 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою ставка судового збору має становити 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних.

Згідно ч.3 ст.4 вказаного Закону при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет на 2026 рік» від 03.12.2025 року № 4695-IX, установлено у 2026 році прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня в розмірі 3328,00 гривень.

Отже, при зверненні до суду з заявою в порядку окремого провадження, поданою в електронній формі, заявник мав сплатити судовий збір у розмірі 532,48грн ( (3328,00 х 0,2) х 0,8)).

Заявником при зверненні до суду з вказаною заявою судовий збір не сплачено.

Натомість представник заявника у заяві просить відстрочити заявнику сплату судового збору посилаючись на те, що заявник є членом багатодітної родини, тому згідно п.п.г ч.1 ст1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» має усі праві підстави для відстрочення сплати судового збору за подання даної заяви.

Відповідно до частини першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно ч.5 вказаної статті особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати, зобов`язана одночасно надати докази, які підтверджують наявність обставин, якими обґрунтоване таке клопотання.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення, зменшення його розміру, є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Звільнення від сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин, враховуючи, що статтею 129 Конституції України закріплено один із основоположних принципів правосуддя - рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суд повинен встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ у справі «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Вирішення питання про відстрочення, розстрочення, зменшення його розміру або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Отже, особа, яка звертається до суду з клопотанням про відстрочку або розстрочку сплати судового збору, зобов`язана надати суду не тільки докази того, що вона відноситься до кола осіб, визначених п.2 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», але й надати докази свого майнового стану.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 338/158/19 (провадження №61-11548св20) зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Проте, ані заявником, ані його представником на підтвердження скрутного майнового стану заявника та неможливості сплати ним судового збору, жодних доказів не надано. Також суду не надано доказів про наявність чи відсутність інших доходів заявника, рухомого/нерухомого майна та їх обсягу і можливістю розпоряджатися ними.

Саме по собі клопотання про відстрочення сплати судового збору з наведенням аргументів, що заявник є членом багатодітної родини, не може вважатись достатньою підставою для його задоволення, оскільки в жодній мірі не характеризує майновий стан заявника.

Враховуючи викладене, підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору, відсутні.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про наявність підстав для залишення заяви ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Гуревич Родіон Геннадійович, заінтересована особа: Новопразька селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області, про встановлення факту перебування на утриманні, без руху та надати заявнику строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, шляхом подання до суду оригіналу документа на підтвердження сплати судового збору у сумі 532,48грн або доказів, які б надали суду можливість визначити матеріальну спроможність/можливість заявника щодо сплати судового збору.

Керуючись ст.ст.175,177,185,260 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

1.У задоволенні клопотання представника заявника про відстрочення слати судового збору відмовити.

2. Заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Гуревич Родіон Геннадійович, заінтересована особа: Новопразька селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області, про встановлення факту перебування на утриманні,залишити без руху.

3.Надати заявнику строк для усунення недоліків заяви десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

4. Роз`яснити заявнику, що якщо відповідно до ухвали суду він у встановлений строк усуне недоліки заяви, вона вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усуне недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

6. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Я.М. ПОДОЛЯК