Справа № 331/5320/18
Провадження № 8/331/1/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2025 року суддя Олександрівського районного суду міста Запоріжжя Клименко Л.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд судового рішення Олександрівського (Жовтневого) районного суду міста Запоріжжя від 05.08.2019 року за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя за пововиявленими або виключними обставинами,

ВСТАНОВИВ:

23.01.2026 року в провадження судді Клименко Л.В. надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд судового рішення Олександрівського (Жовтневого) районного суду міста Запоріжжя від 05.08.2019 року за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя за пововиявленими або виключними обставинами.

Ухвалою суду від 28.01.2026 року заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

28.01.2026 року через підсистему «Електронний суд» ОСОБА_1 звернулась до суду з відповіддю на відзив та заявою про встановлення факту проживання дитини, неотримання нею аліментів на спільну дитину з 2014 року.

Крім того, 29.01.2026 року на адресу суду надійшли дві заяви ОСОБА_1 про усунення недоліків, в яких зазначено про те, що рішення Олександрівського (Жовтневого) районного суду міста Запоріжжя від 05.08.2019 року винесено на підставі дослідження неправдивих доказів. До однієї із заяв про усунення недоліків додано витяг з Реєстру будівельної діяльності щодо інформації про технічні інвентаризації Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, копію технічного паспорту та кваліфікаційного сертифікату відповідального виконавця окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єкта архітектури.

29.01.2026 року на адресу суду також надійшло клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати; клопотання про поновлення строку подачі заяви, до якої долучено копію квитанції про сплату судового збору у 2025 році; клопотання про витребування доказів; клопотання про огляд доказів за їх місцезнаходженням; заяву про неможливість подати доказ у встановлені строки; клопотання про огляд у судовому засіданні іншої судової справи.

30.01.2026 року на адресу суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про скасування рішення та заява, в якій заявниця повідомляє суд про усунення нею недоліків, зазначених в ухвалі.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Попри чисельність заяв та клопотань, які надішли від ОСОБА_1 до суду, зміст жодного із перерахованих вище документів не відповідає вимогам суду, викладеним в ухвалі від 28.01.2026 року, а також вимогам, які встановлені цивільним процесуальним законодавством.

Окрім викладеного, заявницею у поданих нею заявах про усунення недоліків відсутній виклад чітких нововиявлених обставин, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення, дата їх відкриття або встановлення, а також не надано жодного належного доказу, що підтверджують наявність нововиявлених обставин.

За змістом та формою заява, якою усуваються недоліки, повинна чітко відповідати вимогам статті 426 ЦПК України.

Таким чином, викладені в ухвалі суду недоліки заявником не усунуті.

На підставі викладеного, суд позбавлений можливості прийняти заяву у представленій заявницею редакції до розгляду та відкрити по ньому провадження.

Перевіряючи обґрунтованість та доведеність вимог заявниці про звільнення від сплати судового збору, суд приймає до уваги те, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може звільнити від сплати судового збору на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. При цьому, у ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», перераховано вичерпний перелік осіб та умов, за яких суд може відстрочити сплату судового збору.

Згідно ст. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Слід вказати на те, що особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Перевіривши доводи заявниці, вважаю за необхідне у задоволенні поданого клопотання відмовити, оскільки вказані обставини нічим об`єктивно не підтверджуються та до заяви не додано будь-яких доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору, відсутності коштів призначених для сплати судового збору на момент подання заяви.

Варто зазначити, що відмова у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви не може вважатися обмеженням доступу до суду у розумінні п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Статтею 427 ЦПК України встановлено, що до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 426 цього Кодексу, застосовуються правила ст. 185 цього Кодексу.

Крім того, суд звертає увагу на те, що зі змісту долученої до матеріалів справи копії квитанції про сплату судового збору вбачається, що судовий збір сплачений ОСОБА_1 у 2025 році за подання позовної заяви до Олександрівського (Жовтневого) районного суду міста Запоріжжя, тоді як заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами подано до суду 21.01.2026 року, а відтак судовий збір мав бути сплачений згідно вимог Закону України «Про судовий збір», розмір якого визначається з врахування прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 2026 рік.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, судом встановлені підстави для відмови у звільненні заявника від сплати судового збору, вимоги ухвали Олександрівського районного суду міста Запоріжжя від 28.01.2026 року про залишення заяви без руху вважаються не виконані заявником, а недоліки заяви не усунуті, тому заява вважається неподаною і підлягає поверненню особі, яка її подала.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд судового рішення Олександрівського (Жовтневого) районного суду міста Запоріжжя від 05.08.2019 року за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя за пововиявленими або виключними обставинами вважати неподаною та повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Л.В. Клименко