У Х В А Л А

"14" січня 2026 р. Справа153/37/26

Провадження2/153/16/26-ц

Суддя Ямпільського районного суду Вінницької області Швець Р.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В :

12.01.2026 через підсистему «Електронний суд» до Ямпільського районного суду Вінницької області надійшла цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості за кредитним договором №21.05.2025-100000531 від 21.05.2025 у розмірі 16600 грн. та судові витрати.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, вважаю, що вищевказаний позов необхідно залишити без руху за таких підстав.

Позов за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст.ст.175-177 ЦПК України.

Згідно з абзацом другим частини першої статті 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до ч.7 ст.43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

З наведеного вбачається, що звертаючись до суду із позовом, на позивача покладений обов`язок додати документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви та доданих до неї документів листом з описом вкладення, який має містити номер поштового відправлення.

Відповідно до п.п. 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

За змістом положень вищевказаних Правил, доказом, що підтверджує прийняття оператором поштового зв`язку поштового відправлення для пересилання - є виданий ним відправникові розрахунковий документ встановленої форми, разом з тим, опис вкладення є підтвердженням того, які саме документи вкладені до поштового відправлення.

Наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку Укрпошта від 12.05.2006 №211 затверджено Порядок пересилання поштових відправлень (надалі Порядок), в п. 3.2. якого наведено зразок оформлення опису вкладення за формою 107, де відправник складає опис вкладення поштового відправлення у двох примірниках із зазначенням у ньому найменування одержувача та його адреси, поіменного переліку предметів, зазначення кількості кожного предмета, його оголошеної цінності, загальної кількості предметів та загальної оголошеної цінності вкладення і підписує його.

Необхідність зазначення поіменного переліку предметів (найменування вкладення) корелюється із обов`язком працівника зв`язку звірити вкладення з описом, а також із правом одержувача відправлення на розкриття такого відправлення в його присутності в об`єкті поштового зв`язку та, у випадку нестачі, заміни, повного або часткового пошкодження чи зіпсуття вкладення, - на складення відповідного акту.

Таким чином, належним доказом направлення учаснику справи копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів є розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), виданий відправникові оператором поштового зв`язку при прийнятті реєстрованого поштового відправлення для пересилання та опис вкладення, оформлений відповідно до форми 107 Порядку пересилання поштових відправлень із зазначенням адреси і найменування адресата, заповнений відповідно до переліку додатків, долучених до позовної заяви, а також зазначенням номеру поштового відправлення на такому описі.

Однак, у порушення вищевказаних норм, до матеріалів позовної заяви не додано належних доказів надсилання відповідачу копій поданих до суду документів.

У наданому позивачем описі вкладеного вказано, що у цінний лист входять такі документи: позовна заява ТОВ «Споживчий центр» до ОСОБА_1 з додатками, кількість аркушів 22.

Однак, зазначений опис вкладення до листа не може слугувати належним доказом направлення копії позовної заяви і доданих до неї документів відповідачу, так як не містить поіменного переліку документів.

Правильне заповнення опису вкладення надає можливість суду встановити які саме документи направлено іншому учаснику справи та їх відповідність документам, які додано до позову, що надійшов до суду.

Отже, позивачем не виконано вимоги вищевказаних норм, оскільки наданий опис вкладення не може бути належним доказом направлення на адресу відповідача копії позовної заяви з додатками.

При цьому, суд звертає увагу позивача на те, що положення цивільного процесуального закону не передбачають можливості додавати до позову документи тільки для суду.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості за кредитним договором необхідно залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви, а саме: надати документи, які підтверджують відправлення відповідачеві ОСОБА_1 на адресу зареєстрованого його місця проживання копії позовної заяви та доданих до неї документів листом з описом вкладення, який має містити поіменний перелік документів, долучених до позову, що поданий до суду та номер поштового відправлення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості за кредитним договором - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви 5 (п`ять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У випадку невиконання вказаних вимог суду, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Р.В. Швець