Справа № 372/4875/25
Провадження 2-254/26
ухвала

Іменем України

27 січня 2026 року Обухівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кравченка М.В.

при секретарі Ільїній А.В.,

розглянувши у приміщенні Обухівського районного суду Київської області у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договорів недійсними,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду знаходиться зазначена цивільна справа.

В судові засідання чотири рази належним чином повідомлені позивачі та представниця позивачки ОСОБА_4 не з`явились, про поважність причин неявки суду не повідомили, хоч про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи,

Зокрема про судове засідання, призначене на 15.10.2025 року на 11 год. 00 хв. повідомлена позивачка ОСОБА_1 , що підтверджується довідкою про доставку смс-повідомлення (а.с. 62).

Представниця позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 , 10.10.2025 року подала до суду клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції, яке було задоволено судом, про що постановлено відповідно ухвалу (а.с. 63-69), однак 15.10.2025 року представниця позивача ОСОБА_4 подала до суду клопотання про відкладення розгляду у зв`язку з хворобою представниці позивачки ОСОБА_1 ОСОБА_4 (а.с. 70-71).

Позивач ОСОБА_2 про причини неявки суду не повідомив. Заяв, клопотань суду не подав.

15.10.2025 року представником відповідачки ОСОБА_3 ОСОБА_5 також подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що він не ознайомлений з матеріалами справи.

У зв`язку з клопотаннями представників сторін про відкладення розгляду справи, розгляд справи було відкладено 14.11.2025 року на 11 год. 00 хв. (а.с. 76).

Про судове засідання призначене на 14.11.2025 року сторони повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи, зокрема довідками про доставку смс-повідомлень та електронних листів до електронного кабінету (а.с. 79-81).

Представниця позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 , 21.10.2025 року подала до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з зайнятістю в іншому судовому засіданні в Подільському районному суді м. Києва, яке призначене на 09 год. 30 хв. на 14.11.2025 року (а.с. 82-84).

У зв`язку з клопотанням представниці позивачки ОСОБА_1 ОСОБА_4 судове засідання призначене на 14.11.2025 року на 11 год. 00 хв. було відкладено на 17.12.2025 року на 15 год. 00 хв. (а.с. 100).

Про судове засідання призначене на 17.12.2025 року сторони повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи, зокрема довідками про доставку смс-повідомлень та електронних листів до електронного кабінету (а.с. 101-105).

Представниця позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 , 15.12.2025 року подала до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням позивачки ОСОБА_1 на лікуванні у зв`язку з серйозним захворюванням, що унеможливлює її прибуття у судове засідання (а.с. 106-108).

У зв`язку з клопотанням представниці позивачки ОСОБА_1 ОСОБА_4 судове засідання призначене на 17.12.2025 року на 15 год. 00 хв. було відкладено на 21.01.2026 року на 15 год. 00 хв. (а.с. 109).

Про судове засідання призначене на 21.01.2026 року сторони повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи, зокрема довідками про доставку смс-повідомлень та електронних листів до електронного кабінету (а.с. 110-113).

Представниця позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 , 21.01.2026 року подала до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що станом на 21.01.2026 року позивачка ОСОБА_1 продовжує перебувати на лікуванні у зв`язку з серйозним захворюванням та у зв`язку з ускладненням хвороби проходить додаткові обстеження, що унеможливлює її прибуття у судове засідання (а.с. 114-116).

Відповідачка в судове засідання не з`явилася, хоч про день, час та місце слухання справи повідомлялася судом належним чином. Заяв, клопотань чи заперечень суду не подала.

В судовому засіданні постановлено на обговорення питання про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивачів та представниці позивачки.

Згідно ст. 257 ч. 1 п. 3 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи;

Таким чином в судове засідання належним чином повідомлені позивачі та представниця позивача чотири рази не з`явилися, про поважність причин неявки суду не повідомили. Заява про розгляд справи у їх відсутність до суду не надходило.

Слід звернути увагу, що представниця позивачки ОСОБА_1 ОСОБА_4 в своїх клопотанням про відкладення розгляду справи тричі посилалася на хворобу позивачки ОСОБА_1 , як на поважність причин її неявки, однак жодного разу суду не було подано доказів перебування останньої на лікування.

Позивач ОСОБА_2 , взагалі не подавав будь-яких заяв або клопотань.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Аналіз зазначених норм права вказує на те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Право особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду. Тому, будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді справи.

Диспозитивність цивільного судочинства передбачає можливість учасників справи розпоряджатися своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зокрема право позивача у односторонньому порядку відмовитися від судового захисту заявленої ним вимоги.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч. 5 ст. 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023).

Так, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце підготовчого чи судового засідання; повторної неявки позивача до суду, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 43 та ч. 1 ст. 44 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Як слідує з матеріалів справи, позивачі, які були належним чином повідомлені про розгляд справи, у судові засідання жодного разу не з`явились, заяви про розгляд справи за їх відсутності не подавали, що свідчить про втрату ними інтересу до справи.

Враховуючи, що позивачі та їх представник систематично ухиляються від явки у судове засідання і не скористались своїм правом подати заяву про розгляд справи за їх відсутності, судом вжито усіх необхідних заходів для надання позивачам достатніх можливостей для викладення своєї позиції у судових засіданнях з метою дотримання принципу змагальності процесу та забезпечення права на публічне слухання справи у розумні строки, враховуючи процесуальні права інших учасників справи, суд дійшов висновку про можливість залишення позову без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Відтак, систематичні неявки ініціатора позову до суду унеможливлюють вирішення спору по його суті.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без розгляду, як це передбачено законом, а саме п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Суд роз`яснює, що відповідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 43, 183, 223, 251, 255, 256, 257 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договорів недійсними, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст. 261 ЦПК України.

Суддя М.В.Кравченко