Справа № 214/683/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення без руху позовної заяви

30 січня 2026 року суддя Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Ковтун Н.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

В провадження суду надійшла вищевказана позовна заява.

Згідно із ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з такого.

Відповідно до ст.13 ч.1 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідатистатті 175 ЦПК України, а також вимогамстатті 177 цього Кодексу.

Згідно ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 6 ст. 28 ЦПК України позови про відшкодування шкоди, заподіяної майну фізичних або юридичних осіб, можуть пред`являтися також за місцем заподіяння шкоди.

Тлумачення статей 27, 28 ЦПК України свідчить, що підсудність за вибором позивача (альтернативна підсудність) - це такий вид підсудності, за умовами якої позивачеві надається право за своїм вибором пред`явити позов в один з декількох визначених у законі судів. Разом із тим, правила альтернативної підсудності не позбавляють позивача права звернутися із позовом за правилами загальної підсудності (стаття 27 ЦПК України), оскільки позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з цією статтею підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленоїстаттею 30 цього Кодексу(частина шістнадцятастатті 28 ЦПК України).

Право вибору між судами, яким згідно з правилом загальної підсудності і правилом альтернативної підсудності підсудна справа, належить виключно позивачеві.

Так, за п.2 ч.3ст.175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити: реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі) сторін.

Позовна заява не містить обгрунтування визначення підсудності за Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області. За загальними правилами визначення підсудності суд виходить зі змісту ст. 27 ч.1 ЦПК України, а саме пред`явлення позову за місцем перебування відповідачів.

Позивачем у позовній заяві не зазначено, ані паспортні дані, ані РНОКПП, ані дату народження відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ..

Відсутність відомостей щодо дати народження та/або паспортних даних відповідача позбавляє суд можливості скористатися положеннями ч. 8ст. 187 ЦПК України, оскільки пошук відомостей в Єдиному державному демографічному реєстрі здійснюється за наявності принаймні однієї категорії ідентифікаційних даних: дати народження або РНОКПП.

Відтак відсутність інформації про паспортні дані, РНОКПП або дати народження відповідача позбавляє суд можливості ідентифікувати відповідача та відповідно, перевірити підсудність такої справи саме Київському районному суду м. Одеси.

Отже, для ідентифікації особи та отримання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача позивачеві слід повідомити суду РНОКПП, паспортні дані відповідача, а у разі неможливості - слід вказати дату народження відповідача.

Зокрема, дата народження відповідача має суттєве значення для виконання можливого рішення суду у разі задоволення позову, оскільки без дати народження неможливо ідентифікувати особу відповідача та повідомити відповідача про розгляд справи, а можливе рішення суду та виконавчий документ не будуть містити повну інформацію про боржника, що стане перешкодою в його виконанні.

З огляду на викладене, з метою недопущення порушення прав відповідача на належне повідомлення про розгляд справи та захист, а також в подальшому належного виконання можливого рішення суду про задоволення позову, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви та надання до суду паспортних даних відповідача, або РНОКПП, даних про дату народження відповідача.

Таким чином позивачу визначається спосіб усунення недоліків, а саме надати суду відомості щодо реєстраційного номера облікової картки платника податків та/або дати народження відповідача, адресу місця проживання, з метою подальшого встановлення зареєстрованого місця проживання.

Крім того, позивач обгрунтовує свої вимоги спричиненням моральної шкоди в наслідок притягнення його до адміністративної відповідальності.

Аналіз даних правовідносин надавався в рішеннях Верховного суду , зокрема в Постанові від 24 листопада 2021 року по справі №686/31901/19, де вказано на коло відповідачів в даній категорії справ. Позивач самостійно залучає відповідачів за пред`явленими до суду вимогами, суд не вправі самостійно залучити належних відповідачів. Дані обставини необхідно врахувати позивачеві при пред`явлені позову.

Згідно вимог ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищезазначене дану позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вищезазначених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.175,185,260,261,353 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування моральної шкоди - залишити без руху.

Надати позивачеві строк усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення йому цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Г.Ковтун