Справа № 286/4474/25
Провадження № 2-о/286/1/26
У Х В А Л А

09.01.2026 м. Овруч

Суддя Овруцького районного суду Житомирської області Гришковець А. Л., розглянувши заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Гарбузюк Олександр Олександрович, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Гарбузюк Олександр Олександрович, звернулася до суду із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, в якій просить встановити факт постійного проживання її - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зник безвісти 10.12.2024, однією сім`єю без реєстрації шлюбу більше п`яти років, а саме з 2016 по 10.12.2024 (день його зникнення). Заінтересовані особи: Міністерство оборони України; ОСОБА_3 , в особі її законного представника - матері ОСОБА_4 ; ОСОБА_5 .

Вирішуючи питання відкриття провадження по справі, слід звернути увагу на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Пунктом 5 частини 2 статті 293 ЦПК України встановлено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Як передбачено ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

За змістом частини 1 статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами; перебування фізичної особи на утриманні; каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

Згідно із частиною 2 статті 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

З роз`яснень, що містяться в п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 за №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вбачається, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

У постанові від 10 квітня 2019 року у справі №320/948/18 (провадження №14-567цс18) Велика Палата Верховного Суду також дійшла висновку, що справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

У постанові від 04 січня 2023 року в справі № 198/99/15-ц (провадження № 61-7049св22) Верховний Суд вказав, що спір про право - це формально визнана суперечність між суб`єктами цивільного права, що виникла за фактом порушення або оспорювання суб`єктивних прав однією стороною цивільних правовідносин іншою і яка потребує врегулювання самими сторонами або вирішення судом.

Отже, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також не доведенням суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають в реалізації такого права.

Аналогічна правова позиція викладена і в постанові Верховного Суду від 1 травня 2024 року по справі №758/3298/23.

В поданій заяві ОСОБА_1 заінтересованими особами зазначила окрім Міністерства оборони України ОСОБА_3 в особі її законного представника ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , дитину та матір ОСОБА_2 , які проживають в Пологівському районі Запорізької області.

Встановлення юридичного факту, про який просить заявник, надасть їй змогу отримати частку у грошовому забезпеченні, яке нараховується військовому, який зник безвісти, та на отримання частки в одноразовій грошовій допомозі, в разі, якщо ОСОБА_2 загинув або буде оголошений померлим, що безумовно вплине на права та інтереси його дитини та матері. Будь-які посилання в заяві, які б вказували на відсутність спору про право відсутні.

Відтак, зі змісту заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається наявність спору про право заявника.

В ч. 4 ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України законодавець закріпив, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Таким чином, за наведених обставин та визначеного правового врегулювання відсутні правові підстави для відкриття провадження у даній справі окремого провадження, що не перешкоджає реалізації права заявника на звернення до суду за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів шляхом звернення з відповідними вимогами в порядку позовного провадження.

Керуючись ст. ст. 259-261, 293, 315 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Гарбузюк Олександр Олександрович, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Роз`яснити заявниці право на звернення до суду в порядку позовного провадження.

Копію ухвали разом із заявою та усіма доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати ОСОБА_1 ..

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А. Л. Гришковець