Справа № 361/7845/19
Провадження № 2-п/361/49/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2026 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді Гізатуліної Н.М.

за участю секретаря судового засідання Охріменко Є.І.

представника заявниці ОСОБА_1

представника позивача Андрійченка В.М. (у режимі відеоконференції)

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

УСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 29 липня 2022 року позов задоволено частково та стягнуто з ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» (далі АТ КБ «ПриватБанк») заборгованість за кредитним договором № б/н від 30 червня 2016 року в розмірі 22 476, 27 грн та судовий збір у розмірі 1 921 грн.

Відповідачка ОСОБА_2 подала до суду заяву про перегляд заочного рішення, просила поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, переглянути та скасувати заочне рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 29 липня 2024 року цієї заяви.

В обґрунтування зазначає, що заочним рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 29 липня 2022 року позовні вимоги позивача задоволені частково, стягнуто заборгованість за кредитним договором в розмірі 22 476,27 грн та судовий збір у розмірі 1 921 грн. Вступну і резолютивну частини рішення складено без проведення судового засідання у зв`язку з неприбуттям усіх учасників справи 29 липня 2022 року.

У повному тексті рішення відсутнє зазначення дати його складення, але з відкритих джерел відомо, що його надіслано до Єдиного державного реєстру судових рішень 17 лютого 2024 року.

З матеріалів справи слідує, що копія повного тексту на адресу відповідачки надіслано 05 березня 2024 року, але конверт повернуто без вручення, а причина невручення не зазначається.

Про існування даного рішення відповідачка дізналася 19 листопада 2024 року отримавши від приватного виконавця виконавчого округу Київської області Ніколаєнка І.Р. постанову про відкриття виконавчого провадження з примусового виконання заочного рішення, після чого 28 листопада 2024 року звернувшись до суду із заявою на отриманням його належно оформленої копії.

Копію заочного рішення суду отримано відповідачкою 29 листопада 2024 року про що свідчить розписка на отримання копії рішення, з чого слідує, що останнім днем подання заяви про перегляд заочного рішення є 19 грудня 2024 року.

Вивченням представником матеріалів справи показало, шо справа призначалася до розгляду одинадцять разів. У шести випадках учасникам справи повідомлення про виклик не надсилалися взагалі, у двох випадках конверти з повісткою повернулися до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», в трьох випадках конверти з повісткою повернулися до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Цілком очевидно, що внаслідок неотримання повідомлення відповідачка не могла знати про існування справи і відповідно була позбавлена можливості подати відзив на необґрунтовану позовну заяву.

Зміст спірного заочного рішення показує, що вимог правил розгляду та вирішення спору Броварським міськрайонним судом не було дотримано, а вирішення спору у відсутність відповідачки позбавило її можливості реалізувати зазначене своє право.

Представником позивача АТ КБ «Приват Банк» Тереняк В.І. через систему «Електронний суд» подано відзив на заяву про перегляд заочного рішення із запереченнями проти її задоволення. В обґрунтування зазначає, що виходячи з матеріалів справи та протоколу судових засідань відповідач належним чином повідомлений та від нього не надійшло жодних клопотань, заперечень чи інших документів щодо розгляду даної справи.

Відповідач не подавав клопотань, заперечень та не просив відкласти розгляд справи за поважністю причини не прибуття на призначені дати судового розгляду. Щодо матеріальних підстав для скасування заочного рішення, відповідач повинен вказати на докази, якими обґрунтовуються заперечення проти вимог позивача. При цьому, заочне рішення підлягає скасуванню, тільки якщо докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони вже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення. Для скасування заочного рішення потрібно, щоб докази були новими (не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення) та мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідачем не надано належних доказів не укладення кредитного договору, а також доказів, які б підтверджували факт виконання зобов`язань за договором. Відповідач не надав жодних доказів до заяви про перегляд заочного рішення, які можуть слугувати підставою для скасування рішення. Всі твердження відповідача зазначені в заяві є надуманими, повністю спростовуються доказами по справі та не впливають на зміст ухваленого рішення. Крім того, не надано належних доказів необхідних для скасування заочного рішення суду.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 13 грудня 2024 року поновлено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду, прийнято до розгляду заяву та призначено судове засідання.

Відповідно до розпорядження керівника апарату суду Овдієнко Л.П. від 31 липня 2025 року щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи, у зв`язку із звільненням судді ОСОБА_3 у відставку, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31 липня 2025 року вищевказану цивільну справу передано на розгляд судді Гізатуліній Н.М.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 серпня 2025 року справу прийнято до провадження та призначено судове засідання.

Представник відповідача в судовому засіданні заяву про перегляд заочного рішення підтримав, просив задовольнити скасувавши заочне рішення та призначивши розгляд справи по суті.

У судовому засіданні представник позивача Андрійченко В.М. приймав участь в судовому засіданні за допомогою відеоконференцзв`язку, заперечував проти вимог заявника, посилаючись на те, що в матеріалах справи наявні належні докази повідомлення відповідача по справі про її розгляд. Крім того, вважає доводи представника відповідача щодо необхідності перегляду судового рішення не підтверджені жодними доказами, на які посилається, та мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, заяву про перегляд заочного рішення, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що в провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебувала цивільна справа № 361/7845/19 позовом Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заочним рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 29 липня 2022 року позов задоволено частково та стягнуто з ОСОБА_2 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 30 червня 2016 року в розмірі 22 476, 27 грн та судовий збір у розмірі 1 921 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, що розгляд справи призначався неодноразово, судові повістки відповідачу на судові засідання: 05 лютого 2020 року повернуто до суду із відміткою «адресат відсутній» (а. с. 46), 08 квітня 2020 року повернуто до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а. с. 51), 27 липня 2020 року повернуто до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а. с. 56), 02 жовтня 2020 року відповідач викликався оголошенням (а. с. 59), 22 грудня 2020 року довідкою секретаря судового засідання сторони по справі не викликались у зв`язку з відсутністю в суді засобів для належного повідомлення (а. с. 62, 86), 05 березня 2021 року довідкою секретаря судового засідання відповідач по справі не викликалась у зв`язку з відсутністю в суді засобів для належного повідомлення (а. с. 87), 04 червня 2021 року довідкою секретаря судового засідання сторони по справі не викликались у зв`язку з відсутністю в суді засобів для належного повідомлення (а. с. 89), 02 серпня 2021 року судові повістки сторонам не направлялись, 22 листопада 2021 року підтвердження направлення відсутнє, 04 лютого 2022 року повернуто до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а. с. 102), 29 липня 2022 року повернуто до суду із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а. с. 104).

Встановлено, що заочне рішення в справі ухвалено судом 29 липня 2022 року у відсутності відповідачки ОСОБА_2 .

Копія заочного рішення від 29 липня 2022 року відповідачці направлена 20 лютого 2024 року засобами рекомендованого поштового зв`язку та повернуто до суду неврученим (а. с. 114, 115).

Відповідно до заяви від 28 листопада 2024 року Вх. № 56880 відповідачка ОСОБА_2 отримала копію рішення 29 листопада 2024 року, про що свідчить її власноручний підпис (а. с. 130).

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причини неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно із ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Виходячи з наведених норм цивільного процесуального закону, скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе лише у випадку встановлення наявності існування одночасно таких обставин: відповідач не з`явився в судове засідання, у якому ухвалено заочне рішення та не подав відзив на позовну заяву саме з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи питання про скасування заочного судового рішення, суд також враховує відповідну практику Європейського суду з прав людини.

Зокрема, у справі «Діліпак та Каракайя проти Туреччини» (№ № 7942/05, 24838/05, рішення від 04 березня 2014 року) Європейський суд з прав людини зазначив, що можливість для сторін взяти участь у судовому розгляді випливає з предмету та мети статті 6 Конвенції, взятої в цілому.

Крім того, принципи змагальності судового процесу та рівності сторін, навряд чи можливі без участі сторін у розгляді.

Так, у справі «Беллет проти Франції» Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступ до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

ЄСПЛ наголосив, що система Конвенції вимагає від договірних держав вживати необхідних заходів для забезпечення ефективного здійснення прав, гарантованих статтею 6 Конвенції. Це передбачає, насамперед, що особи, стосовно яких судові провадження були розпочаті, повинні бути проінформовані про цей факт.

Таким чином, в контексті указаної справи ЄСПЛ вирішував питання, чи прийняла влада необхідні заходи для повідомлення одного із заявників про порушення судового розгляду, і чи відмовився останній від свого права; якщо ні, то чи міг заявник домогтися нового змагального розгляду відповідно до національного законодавства.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що заявник, на думку суду, не відмовлявся від права на змагальний розгляд справи, який стосується його інтересів, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, з метою забезпечення права заявника на справедливий суд, гарантований ст. 6 Конвенції, суд вважає, що відповідачем не було подано докази та заперечення на позов з поважних причин та, що обставини, викладені в заяві про перегляд заочного рішення мають істотне значення для вирішення справи по суті, а тому є підстави для скасування заочного рішення суду.

Суддя роз`яснює, що дата судового засідання визначається із урахуванням надмірного навантаження судді та графіку призначених судових засідань в порядку загального позовного провадження.

Керуючись ст. ст. 260, 261, 285, 287, 288, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити.

Скасувати заочне рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 29 липня 2022 року у цивільній справі № 361/7845/19 за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження із повідомленням (викликом сторін) 05 травня 2026 року о 16 год. 30 хв. в приміщенні Броварського міськрайонного суду Київської області за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Грушевського, буд. 2.

У судове засідання викликати учасників справи.

Відповідач протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали у справі має право подати письмовий відзив разом з доказами, що обґрунтовують доводи заперечень.

Роз`яснити відповідачу, що копія відзиву та доданих до нього документів позивачу повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Позивач протягом п`яти днів з дня отримання відзиву має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Гізатуліна