Справа №274/358/26
Провадження №2/0274/198/26
Ухвала

про повернення позовної заяви

16.01.2026 року Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Вдовиченко Т.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Бердичівського районного нотаріального округу Пашинський Олег Миколайович про встановлення факту проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без реєстрації шлюбу, зміну черговості одержання права на спадкування та усунення від права на спадщину -

в с т а н о в и в :

Позивачка, через свого представника адвоката Антонюк О.М., звернулася в суд з позовом, згідно якого просить:

- встановити факт проживання однією сім`єю як чоловіка та дружини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 з 2002 року по ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- визнати ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 спадкоємицею 4 черги за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 ;

- змінити черговість одержання права на спадкування після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , визнавши ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 спадкоємицею 1 черги за законом;

- усунути від спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 доньку - ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Дослідивши позовну заяву, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

За своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Крім того, об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Положеннями частини 1 статті 188 ЦПК України визначено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги). При цьому зміст наведеної норми свідчить про можливість, а не про обов`язковість об`єднання декількох вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Навіть у випадку, коли позивач правомірно об`єднав вимоги, пов`язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об`єднаних вимог перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво ускладнить вирішення спору.

Під вимогою слід розуміти матеріально правову вимогу позову, яка складає його предмет.

Підставою позову є фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Отже, об`єднані вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких ґрунтується позов в цілому.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відтак, допускається можливість об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, якщо обставини, на яких вони ґрунтуються, підтверджуються тими самими доказами.

Отже, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами. Право об`єднати кілька однорідних позовних заяв або справ, у яких беруть участь ті ж самі сторони, надане також судді. При цьому останній вправі вирішувати питання про об`єднання лише тих заяв (справ), які перебувають в його провадженні. Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

З поданої позовної заяви вбачається, що в межах даного позову об`єднано чотири самостійні вимоги: одна про встановлення факту, що має юридичне значення, інші полягають у вирішенні спору щодо здійснення права на спадкування.

Проте вказані вимоги розглядаються за різними видами цивільного судочинства: вимога про встановлення факту проживання однією сім`єю - у окремому провадженні, вимоги про визнання спадкоємцем, зміну черговості одержання права на спадкування та усунення від права на спадкування - в позовному провадженні.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Згідно положень ч.2 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження, позовного провадження (загального або спрощеного), окремого провадження.

За положеннями ч.1 ст.293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

З комплексного аналізу зазначених норм права вбачається, що не дозволяється об`єднувати в одній позовній заяві вимоги, що підлягають розгляду, як в порядку різних видів судочинств, так і в порядку різних видів одного судочинства, таким чином об`єднання в одній позовній заяві вимог, що підлягають розгляду в порядку позовного провадження, з вимогами, що підлягають розгляду в порядку окремого провадження, суперечить нормам чинного ЦПК України.

Окрім того позивачкою та її представником не долучено до позовної заяви доказів, що вона зверталася з вимогою про встановити факту проживання однією сім`єю як чоловіка та дружини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 з 2002 року по 15 червня 2025 року в порядку окремого провадження і дану заяву було залишено судом без розгляду в зв"язку із існуванням між сторонами по даній справі спору про право щодо даних обставин.

Таким чином, позовна заява підлягає поверненню на підставі вищевикладених обставин.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185, 188, 258-261,354 ЦПК України, суддя

п о с т а н о ви в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Бердичівського районного нотаріального округу Пашинський Олег Миколайович про встановлення факту проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без реєстрації шлюбу, зміну черговості одержання права на спадкування та усунення від права на спадщину - повернути позивачці.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя : Т.М.Вдовиченко