УХВАЛА

15 січня 2026 року м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Карпінська Ю.Ф., отримавши клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Мовчана Романа Анатолійовича про участь у судових засіданнях у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду,

УСТАНОВИЛА:

У провадженні Вінницького районного суду Вінницької області перебуває цивільна справа № 127/20466/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів.

15.01.2026 через електронну пошту суду до Вінницького районного суду Вінницької області представник позивача ОСОБА_1 адвокат Мовчан Р.А.подав клопотання про участь у судових засіданнях у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. У заяві представник позивача зазначає, що у зв`язку із тим, що він працює та проживає у місті Суми, що унеможливлює оперативне прибуття на судові засідання, тому просить проводити усі засідання у режимі відеоконференції.

У частині першій статті 212 ЦПК України визначено, що учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Згідно з ч. 1 ст. 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Згідно з ч. 2 ст. 15 ЦПК України, представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

У частині першій статті 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ч. 4 ст. 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу».

У постанові Верховного Суду від 30.11.2021 (справа № 826/17175/18) зазначено, що під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу, так і назва групи органів, визначених пунктом 2 частини першої статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо). Зазначення в ордері, що правова допомога надається «в судових органах» є достатнім для висновку про наявність у адвоката повноважень діяти від імені сторони у справі. Вимога судів зазначати в ордері найменування конкретного суду є надмірно формалізованою і створює невиправдані перешкоди для звернення до суду.

Тотожна за змістом правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 08.02.2023 (справа № 640/30856/21).

У постанові від 05.06.2019 у справі № 9901/847/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правничої допомоги, зокрема в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога». Отже, в ордері про надання правової допомоги має бути зазначений не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема, суду.

Установлено, що клопотання про участь у судових засіданнях у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду подане представником ОСОБА_1 адвокатом Мовчаном Р.А.

На підтвердження повноважень адвоката Мовчана Р.А., як представника позивача ОСОБА_1 у Вінницькому районному суді Вінницької області, до клопотання про участь у судових засіданнях у режимі відеоконференції поза межами приміщення не додано жодного документа.

У матеріалах даної справи наявний ордер серії АО №1181485 від 23.06.2025 про надання правничої допомоги, долучений до позовної заяви, у графі якого «Назва органу, в якому надається правнича допомога» зазначено «у Вінницькому міському суді Вінницької області», що у даному випадку не є достатнім для висновку про наявність у адвоката Мовчана Романа Анатолійовича повноважень на представництво інтересів позивача ОСОБА_1 у Вінницькому районному суді Вінницької області.

Відповідно до ч. 2 ст. 212 ЦПК України, учасник справи, його представник подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Згідно з ч. 7 ст. 43 ЦПК України, документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету у паперовій формі листом з описом вкладення.

Звертаючись із клопотанням про участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції, представник позивача ОСОБА_1 адвокат Мовчан Р.А. не надав докази направлення копії такої заяви усім іншим учасникам справи, зокрема відповідачу ОСОБА_2 у паперовій формі листом з описом вкладення, оскільки відсутні відомості про наявність у нього електронного кабінету.

Крім того, клопотання про участь у судових засіданнях у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду адвокатом Мовчаном Р.А. подано через електронну пошту суду.

18 жовтня 2023 року набув чинності Закон України від 29.06.2023 №3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким змінено редакцію, зокрема, частини шостої статті 14 ЦПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

З огляду на вказане адвокати зобов`язані зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Згідно з абз. 2 ч. 8 ст 14 ЦПК України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

За змістом наведених приписів адвокат, який мав обов`язок зареєструвати електронний кабінет, міг подати заяву або у паперовій формі, або в електронній, але виключно через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему.

Отже, надсилання до суду документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду, сформульованим у постанові від 13.09.2023 (справа № 204/2321/22), лише для фізичної особи, яка не має обов`язку зареєструвати електронний кабінет, належним і правомірним способом безпосереднього звернення до суду є подання процесуальних електронних документів через офіційну електронну адресу суду. Наведені висновки не стосуються випадків подання процесуальних електронних документів через офіційну електронну адресу суду адвокатом.

Тобто клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Мовчана Р.А. про участь у судових засіданнях у режимі відеоконференції не відповідає встановленим вимогам законодавства.

У частині четвертій статті 183 ЦПК України визначено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

За наведених обставин клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Мовчана Р.А. про участь у судових засіданнях у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду слід повернути без розгляду, оскільки подане без додержання вимог чинного законодавства.

Керуючись статтями 183, 212, 260 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Мовчана Романа Анатолійовича про участь у судових засіданнях у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду повернути без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду.

СУДДЯ