КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2-во/947/10/26
УХВАЛА

15.01.2026 року

Київський районний суд м. Одеси в складі головуючого судді Калініченко Л.В. розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про виправлення описки у рішенні Київського районного суду міста Одеси від 24.12.2025 року по цивільній справі №947/37421/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

08.01.2026 року до Київського районного суду міста Одеси в електронній формі через підсистему Електронний суд надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про виправлення описки у рішенні Київського районного суду міста Одеси від 24.12.2025 року по цивільній справі №947/37421/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, шляхом вірного зазначення у мотивувальній частині рішення суду: «у шлюбі в подружжя народилася дитина. Спору щодо визначення місця проживання дитини між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 не має», замість зазначеного судом» у шлюбі в подружжя дітей не має».

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу за вказаною заявою розподілено судді Калініченко Л.В.

У відповідності до вимог ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до ч.13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Судом було ухвалено провести розгляд заяви позивача в порядку письмового провадження за відсутності сторін по справі.

Розглядаючи заявлену вимогу та оглянувши матеріали справи, судом встановлено наступне.

В провадженні Київського районного суду міста Одеси на розгляді перебувала цивільна справа за №947/37421/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

За наслідком розгляду вказаної справи, 24.12.2025 року Київським районним судом міста Одеси ухвалено рішення, яким позов ОСОБА_1 задоволено. Розірвано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , зареєстрований 24.10.2020 року Малиновським районним у місті Одесі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис №2664 від 24.10.2020 року.

Вказане рішення суду сторонами не оскаржувалось.

Як вбачається, у мотивувальній частині рішення суду, суд за наслідком розгляду справи та оцінки доказів, встановив, що у шлюбі в подружжя дітей не має.

Позивач у даній справі просить суд виправити описку у частині зазначених вищевказаних висновків суду про те, що: «у шлюбі в подружжя дітей не має», шляхом зазначення в мотивувальній частині рішення суду: «у шлюбі в подружжя народилася дитина. Спору щодо визначення місця проживання дитини між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 не має».

Статтею 263 ЦПК України врегульовано, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Частиною 1 статті 269 ЦПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Судове рішення повинно бути точним.

Наведена норма передбачає можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

У розумінні процесуального закону описка - це зроблена судом механічна граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо). Не вважається опискою помилка, яка не викривляє зміст рішення, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування росіянізмів та діалектизмів тощо.

Опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Такий висновок щодо застосування інституту виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні викладено в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі № 904/10956/16, від 11 січня 2022 року у справі № 921/730/13-г/3, від 23 березня 2023 року у справі № 990/106/22, від 26 квітня 2023 року у справі № 522/22473/15-ц та від 09 травня 2023 року у справі № 522/22473/15-ц.

Вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Відповідний висновок узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду у постанові від 28 листопада 2024 року по справі №990/162/23.

Приймаючи вищевикладені норми процесуального законодавства, висновки Великої Палати Верховного Суду, суд вважає, що внесення змін до фактично встановлених судом обставин у мотивувальній частині рішення суду, яке набрало законної сили, новими додатковими обставинами, що потребує окремому встановленню за наслідком надання оцінки доказів, не є опискою та не допускається, оскільки є зміною зміну змісту судового рішення.

Одночасно суд зазначає, що в матеріалах справи №947/37421/25 відсутні докази на підтвердження наявності у сторін по справі спільних малолітніх дітей, а відтак заявником не підтверджено, що судом під час ухвалення рішення суду за наслідком розгляду справи та виготовлення його тексті у мотивувальній частині допущено описку.

З приводу доводів заявника, що у позові позивачем наголошувалось про наявність спільних дітей з відповідачкою, що свідчать про допущення судом описки в мотивувальній частині рішення суду, суд вважає також безпідставними, приймаючи, що матеріали справи №947/37421/25 не містять доказів на підтвердження викладених позивачем у позові доводів про наявність з відповідачкою спільних малолітніх дітей, а суд встановлює фактичні обставини справи на підставі наданих сторонами по справі до суду доказів на підтвердження викладених ними обставин в обґрунтування заявлених вимог, та у відповідності до положень ч.6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

За наслідком викладеного, суд вважає доходить до висновку про необґрунтованість заяви представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про виправлення описки у рішенні Київського районного суду міста Одеси від 24.12.2025 року по цивільній справі №947/37421/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, за наслідком чого остання підлягає залишенню без задоволення.

Керуючись ст. 13, 261, 269, 352-354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про виправлення описки у рішенні Київського районного суду міста Одеси від 24.12.2025 року по цивільній справі №947/37421/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Л. В. Калініченко