Провадження № 2-во/635/8/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2026 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого - судді Якішиної О.М.

за участю секретаря Клімової Л.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Полупанової О.О. про виправлення описки у рішенні суду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просила розірвати шлюб, зареєстрований з відповідачем 12.10.1996 року. Після розірвання шлюбу залишити їй шлюбне прізвище « ОСОБА_3 », про що подано відповідну заяву.

Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 22.12.2025 р. позовні вимоги задоволено. Розірвано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 12.10.1996 року Кулиничівською селищною радою Харківського району Харківської області, актовий запис №30. Разом з тим, судом пмилково зазначено про відновлення позивачу її дошлюбного прізвища - « ОСОБА_4 ».

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Суд вирішив розглянути питання про виправлення описки в судовому рішенні без повідомлення учасників справи.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними в п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адреси, зазначення дат та строків.

Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 22.12.2025 р. позовні вимоги задоволено. Розірвано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 12.10.1996 року Кулиничівською селищною радою Харківського району Харківської області, актовий запис №30.

Проте, при складанні рішення судом було допущено описку та зазначено про відновлення позивачу її дошлюбного прізвища - « ОСОБА_4 » замість залишення шлюбного прізвища « ОСОБА_3 », про що було зазначено позивачем.

Таким чином, допущена у рішенні суду описка підлягає виправленню.

Керуючись ст.ст. 173, 269 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Виправити описку, допущену у другому абзаці резолютивної частини рішення Харківського районного суду Харківської області від 22.12.2025 року, виклавши його в новій редакції: «Залишити позивачу прізвище « ОСОБА_3 »».

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.М. Якішина