Справа № 645/728/26
Провадження № 2/645/1497/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 лютого 2026 року м. Харків

Немишлянський районний суд міста Харкова у складі судді Алтухової О.Ю., розглянувши позовну заяву Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за комунальні послуги,-

в с т а н о в и в:

Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі», від імені та в інтересах якого, на підставі довіреності, діє представник Вініцький М.В., через підсистему «Електронний суд», звернулось до суду з позовом про стягнення солідарно з ОСОБА_1 ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 заборгованості за послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, абонентського обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових систем холодного водопостачання та водовідведення у загальному розмірі 45145 грн 58 коп, із них заборгованість: за надані послуги з централізованого водопостачання за період з 01 грудня 2020 по 30 листопада 2025 у розмірі 24439 грн 17 коп; за надані послуги з централізованого водовідведення за період з 01 грудня 2020 по 30 листопада 2025 у розмірі 18038 грн 99 коп; за абонентське обслуговування за період з 01 червня 2022 по 30 листопада 2025 у сумі 1244 грн 46 коп; за обслуговування внутрішньобудинкових систем холодного водопостачання за період з 01 червня 2022 по 30 листопада 2025 у сумі 698 грн 04 коп: за обслуговування внутрішньобудинкових систем водовідведення за період з 01 червня 2022 по 30 листопада 2025 у сумі 724 грн 92 коп; судовий збір у сумі 2662 грн 40 коп та витрати пов`язані з відправкою відповідачам позовної заяви з додатками просять покласти на відповідачів.

Ознайомившись із вказаною позовною заявою, суд доходить до наступного висновку.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Згідно з ч.ч. 5, 6 ст. 43 ЦПК України процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Отже, вказаними нормами ЦПК України визначено дві форми подачі до суду процесуальних документів: письмова паперова й електронна (через ЄСІТС).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджене Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС), яке визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

Пунктом 8 Положення про ЄСІТС передбачено, що підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (id.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

Згідно з п.10 Положення про ЄСІТС обов`язковість реєстрації Електронного кабінету в ЄСІТС для окремих категорій суб`єктів визначається процесуальним законодавством.

Процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС (п.16 Положення про ЄСІТС).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.09.2023 у справі №204/2321/22, висловила правову позицію, відповідно до якої вимога про звернення до суду через підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про ЄСІТС, та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Тобто, особи, які виконали свій обов`язок, встановлений ч.6 ст.14 ЦПК України, з реєстрації Електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» можуть звернутися до суду з відповідним процесуальним документом або в письмовій формі, або в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: id.court.gov.ua, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з використанням власного електронного підпису.

Відповідно до ч.4. ст. 14 ЦПК України ЄСІТС відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Пунктом 24 підрозділу 2 розділу ІІ Положення № 1845/0/15-21 також встановлено, що підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи. Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою wiki.court.gov.ua.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду (далі - Інструкція), підписуються кваліфікованим електронним підписом. (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (п.26 Положення про ЄСІТС, п. 12 Інструкції).

Відповідно до п. 27 Положення про ЄСІТС до створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються. Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Відтак слід виснувати, що подача процесуальних документів (позов, відзив, відповідь на відзив, заперечення, пояснення, заяви (клопотання) з процесуальних питань і таке інше) у системі «Електронний суд», як додаток у PDF-форматі суперечить вимогам чинного законодавства, оскільки фактично процесуальний документ не скріплений підписом за допомогою ЄСІТС, а накладення електронного підпису на додатки до цього документа лише засвідчує їх справжність оригіналу. Тобто, процесуальний документ, поданий як додаток у PDF-форматі в системі «Електронний суд» вважається непідписаним, а тому не може бути прийнятим до уваги при розгляді справи.

Така правова позиція викладена Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 25.03.2025р. у справі №380/25348/23 (п.9-п.9.3) й у силу вимог ч. 4 ст. 263 ЦПК України підлягає застосуванню судами.

Як вбачається з матеріалів, які надійшли до суду від КП «ХТМ», від імені та в інтересах якого, на підставі довіреності, діє представник - Вініцький М.В., через підсистему «Електронний суд» позовна заява, як процесуальний документ по суті справи (ч. 2 ст. 174 ЦПК України), подана в якості додатка в PDF-форматі, окрім того, позовна заява разом з додатком до неї (платіжна інструкція) об`єднані в єдиний PDF-файл, що суперечить вищевказаним приписам ст. 14, 43, 175 ЦПК України, п. 26 Положення про ЄСІТС, п. 12 Інструкції.

Для усунення недоліків даної позовної заяви позивачу необхідно подати позовну заяву до суду у вигляді електронного документа, який створюється із застосуванням вбудованого текстового редактора в підсистемі «Електронний суд», шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до ч.7 ст. 43 ЦПК України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Пункт 29 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС) вказує, що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. У випадку, коли інший учасник справи відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів. В іншому випадку засобами Електронного суду користувача інформують про відсутність в іншого учасника справи зареєстрованого Електронного кабінету.

Відповідно до ч.2 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з п.47 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270 (далі - Правил № 270), внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

За змістом п.17 Правил № 270, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку. Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

Пунктом 61 Правил № 270 встановлено, що у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля.

Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Відповідно до п. 17, абз. 2 п. 47 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку. Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей. Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відправником відкритими для перевірки їх вкладення.

Наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» від 12 травня 2006 № 211 затверджено Порядок пересилання поштових відправлень, в п. 3.2.1 якого наведено зразок оформлення опису вкладення за формою 107.

Наказом ПАТ «Укрпошта» від 25.04.2017 № 507 (зі змінами) затверджено Порядок пересилання відправлень «УКРПОШТА СТАНДАРТ» відповідно до п.п. 1.13, 6.2, 6.8 Порядку №507 відправлення Стандарт можуть прийматися для пересилання з рекомендованим повідомленням про вручення (ф.119) або з SMS - повідомленням про вручення. Додатково відправлення Стандарт (внутрішні посилки з оголошеною цінністю) можуть прийматися для пересилання з описом вкладення (ф.107) та післяплатою. Відправлення Стандарт з описом вкладення (ф.107) подаються для пересилання у відкритому вигляді для перевірки їх вкладення. При прийманні відправлень Стандарт з описом вкладення відправник заповнює бланк опису у двох примірниках. Працівник ОПЗ перевіряє відповідність вкладення опису, розписується на обох його примірниках і проставляє відбиток календарного поштового штемпеля. Один примірник опису вкладається до відправлення Стандарт, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник ОПЗ повинен зазначити номер відправлення Стандарт. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до відправлення Стандарт, вартість вкладення (предметів) може не зазначатися.

З огляду на викладене, опис вкладення до поштового відправлення при надсиланні поштового відправлення з оголошеною цінністю повинен відображати вміст вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

Верховний Суд у постанові від 17.08.2023 по справі №296/1532/21 зазначив, що відповідно до ч.7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Саме опис вкладення є офіційним підтвердженням наявності у відправленні того пакету документів, який був надісланий відправником (постанова Верховного Суду від 18.04.2019 року у справі № 914/1955/17).

Позовна заява та додані до неї документи подані через підсистему «Електронний суд».

На підтвердження направлення відповідачу примірника позовної заяви з додатками суду надано копію фіскального чеку АТ «Укрпошта» від 27.01.2026 № 89, копію списку «Блудов 27.01.26» згрупованих поштових відправлень оператору поштового зв`язку «Укрпошта» та список №946 за ф.103, копії описів поштових відправлень для кожного з відповідачів (ф.107).

З наданого суду опису вкладення вбачається, що позивач направ відповідачам лист на 10 аркушах з найменуванням вкладення: Позовна заява № 188 від 26.01.26 на 2 арк. та розрахунки заборгованості на 8 арк.

При цьому, до позовної заяви, поданої до суду долучено: розрахунок заборгованості, копія рішення Харківської міської ради від 30.04.2025 № 813/25, копію довіреності представника позивача (оригінал знаходиться у позивача); витяги з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань м.Харкова; клопотання про направлення запиту щодо витребування РНОКПП відповідачів до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області; платіжна інструкція №1950.

Суд доходить висновку, що повивач, звертаючись до суду через підсистему «Електронний суд», не виконав вимоги ст.ст. 14,43,177 ЦПК України у повному обсязі та не надав суду достатніх доказів, які свідчать про направлення на адресу відповідача позову та копій всіх поданих до суду документів.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу належить надати суду докази, що підтверджують надсилання відповідачам копій поданих до суду документів у повному обсязі з належним описом вкладення (ф.107), в якому необхідно чітко зазначити перелік документів з кількістю аркушів в кожному з них згідно з описом додатків, викладених у позовній заяві.

Згідно зі ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву (заяву) подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ЦПК України та зазначені в ухвалі суду, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунить недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Керуючись ст.ст. 14, 43, 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за комунальні послуги- залишити без руху.

Установити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 5 (п`ять) днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі неусунення недоліків позовної заяви у вказаний строк, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що заява на усунення недоліків позовної заяви повинна відповідати вимогам ст. 183 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя О.Ю. Алтухова