Провадження №: 2/336/1752/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2026 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Звєздова Н.С., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою Акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами, -

встановив:

Представник Акціонерного товариства «ПУМБ» Донцова Є.О., звернулась до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що між Акціонерним товариством «ПУМБ» та ОСОБА_1 укладені кредитні договори. У зв`язку з невиконанням взятих на себе обов`язків відповідач має заборгованість за кредитним договором № 31591634 від 25.11.2014 у розмірі 25 551,12 гривень, з яких: заборгованість за тілом кредиту 14 467,60 гривень, заборгованість за відсотками 11 083,52 гривень.

Заборгованість за кредитним договором № 801 від 17.09.2020 становить 9 266,51 гривень, з яких: заборгованість за тілом кредиту 5 636,40 гривень, заборгованість за відсотками 2,31 гривень, заборгованість за комісією 3 627,80 гривень.

Загальна сума заборгованості за вказаними кредитами станом на 24.11.2025 складає 34 817,63 гривень, яку просять стягнути з відповідача на свою користь, а також витрати зі сплати судового збору.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 30.01.2026 справу передано в провадження судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Звєздової Н.С.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшов до наступного висновку.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадку, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Статтею 188 ЦПК України визначено підстави та порядок об`єднання і роз`єднання позовних вимог. Зокрема, згідно з частиною першою цієї статті в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення цивільного спору.

Отже, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами. Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) праві та вплив на правопорушника.

Як на правові підстави позову позивач у своїй позовній заяві посилається на статті 525, 526, 530, 629, 1048, 1049, 1054 ЦК України щодо виконання зобов`язань за договорами, проте кожний договір має різні умови надання кредиту, строки повернення, процентна ставка, укладені в різні періоди тощо.

Кожна кредитна операція (операція позики) є самостійним правовідношенням, що є підставою для виникнення у сторін цього правовідношення цивільних прав і обов`язків. У випадку наявності порушень, які були допущені як під час укладення відповідного кредитного договору, так і при його виконанні, утворюють окремий склад цивільно-правового правовідношення, що характеризуються самостійними цивільно-правовими наслідками. Встановлення обставин вчинення кожної з цих операцій засвідчується доказами, які не є пов`язаними між собою (різні кредитні договори тощо).

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 15.02.2019 у справі № 910/11811/18, від 25.07.2019 у справі № 916/2733/18 та від 16.10.2020 у справі № 910/7186/19.

У даному випадку об`єднання позовних вимог може мати негативні наслідки. Сумісний розгляд декількох вимог, навіть тісно пов`язаних і однорідних, розширює предмет доказування у справі, ускладнює розгляд та вирішення справи. Об`єднання позовів є правом, а не обов`язком суду. Крім того, враховуючи загальну суму заборгованості суд повинен розглядати справу в порядку загального позовного провадження, якщо позов буде пред`явлено окремо за кожним кредитним договором, то це строщене позовне провадження.

Суддя дійшов висновку про те, що сумісний розгляд заявлених позивачем позовних вимог у цій справі перешкоджатиме з`ясуванню взаємних прав і обов`язків сторін та суттєво ускладнить вирішення спору, оскільки у даному випадку під час розгляду справи суд повинен буде надати оцінку умовам кожного з укладених кредитних договорів, встановити обставини дотримання, виконання/невиконання сторонами умов цих договорів, мети та обставин їх укладення, а також правильність заявлених до стягнення сум.

Зазначене свідчить про те, що по кожному з договорів щодо яких, як зазначає позивач, відповідачем не були виконанні зобов`язання в різних розмірах, суду необхідно проводити окрему процесуальну процедуру з визначенням та дослідженням різного кола доказів, пов`язаних зі встановленням обставин, на які посилається позивач, обґрунтовуючи свої позовні вимоги, що також суттєво утруднить вирішення спору в межах однієї справи.

За таких обставин суд дійшов висновку про те, що представником позивача порушено правила об`єднання позовних вимог, що відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 185 ЦПК України є підставою для повернення позовної заяви позивачеві.

Керуючись статтями 175, 185, 188, 260-261, 272 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами - повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини сьомої статті 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції може бути подана до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повну ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя Н.С. Звєздова