12.01.2026 Справа № 756/31/26
Унікальний номер 756/31/26
Номер провадження 2/756/3407/26
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

12 січня 2026 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду міста Києва Шролик І.С., розглянула матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Яцишина Андрія Миколайовича про визнання протиправними дії,

ВСТАНОВИЛА:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Яцишина А.М. про визнання протиправними дії, у якому просив зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Яцишина А.М. скасувати арешт на майно накладений в рамках виконавчого провадження АСВП: НОМЕР_1, а саме на земельну ділянку та будинок АДРЕСА_1 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 січня 2026 року головуючим суддею по справі визначено Шролик І.С.

Ознайомившись із позовною заявою суддя дійшла висновку про відмову у відкритті провадження з наступних підстав.

Судом встановлено, що постановою про відкриття виконавчого провадження від 13 травня 2025 року ВП № НОМЕР_1 приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Яцишиним А.М. відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа № 372/4561/23, виданого Кагарлицьким районним судом Київської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 , судові витрати за проведення комплексної оціночно-будівельної та транспортно-товарознавчої експертизи і висновок експерта у сумі 27672,80 грн. та витрати по сплаті судового збору у сумі 4113,00 грн.

Отже, ОСОБА_1 , є боржником у вказаному виконавчому провадженні, постановлено стягнути з боржника виконавчий збір/основну винагороду приватного виконавця.

Підстави зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини визначено ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження».

За приписами ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Публічно-правовими є спори між особою, на майно якої накладено арешт у виконавчому провадженні і яка не є боржником у цьому провадженні, та органом державної виконавчої служби - суб`єктом владних повноважень з приводу рішень, дій чи бездіяльності, прийнятих (вчинених) під час проведення опису та арешту майна, що не пов`язані з визнанням права власності на арештоване майно.

Положеннями ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що до суду з позовом про зняття арешту з майна може звернутись не сторона виконавчого провадження, а інша особа, яка є власником, чи претендує на таке майно.

Такий висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, висловленій у постанові від 26.09.2019 у справі №607/3894/17.

Разом з тим, згідно з ст. 447-1 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Частиною 1 статті 448 ЦПК України, передбачено що скарга подається стороною виконавчого провадження до суду,який розглянув справу як суд першої інстанції.

З огляду на наведені норми та роз`яснення, надані Верховним Судом, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 не може звертатися до суду з позовом у порядку ст.59 Закону України «Про виконавче провадження», оскільки він є боржником та стороною виконавчого провадження та законом для нього встановлений інший порядок вирішення цього питання, а саме шляхом звернення до суду зі скаргою в порядку ст. 447 ЦК України. Открім того, скаргу слід подавати до суду, який розглянув справу, тобто до Кагарлицького районного суду Київської області .

Відтак, слід відмовити у відкритті провадження, позаяк поданий позов розгляду не підлягає.

Крім того, суд звертає увагу, що позовна заява подана із порушенням правил виключної підсутності на яку посилається позивач. Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

З матеріалів справи вбачається, що об`єкт нерухомості - земельна ділянка (кадастровий номер :01:389:0020) та будинок АДРЕСА_1 .

Відповідно, справа, не належить до територіальної юрисдикції Оболонськаого районного суду міста Києва.

Керуючись ст. 447-1, 448 ЦПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

Відмовити ОСОБА_1 у відкритті провадження за позовною заявою до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Яцишина Андрія Миколайовича про визнання протиправними дії.

Роз`яснити ОСОБА_1 право на звернення до суду зі скаргою на дії приватного виконавця у порядку ст. 447-1 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвалу складено та підписано 12 січня 2025 року.

Суддя І.С. Шролик