Справа № 636/6700/25
Провадження 2/636/1182/26
УХВАЛА

Іменем України

22.01.2026 м. Чугуїв

Чугуївський міський суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Грошової Н.М.

за участю секретаря Марченко К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Чугуєві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Мар`ян Іван Степанович до Великобурлуцької селищної ради Куп`янського району Харківської області про визнання права спільної сумісної власності на житловий будинок,

в с т а н о в и в :

До Чугуївського міського суду Харківської області надійшов позов ОСОБА_1 в інтересах якого діє представник адвокат Ма`рян Іван Степанович до Великобурлуцької селищної ради Куп`янського району Харківської області про визнання за ОСОБА_1 права спільної сумісної власності на житловий будинок з господарськими спорудами за адресою: АДРЕСА_1 ..

Ухвалою судді від 26.09.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судового засідання.

30.12.2025, на стадії підготовчого провадження, від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Мар`яна І.С. на адресу суду надійшла заява про зміну предмета позову в якій позовні вимоги викладені в наступній редакції:

- визнати за ОСОБА_1 право спільної сумісної власності на 1/3 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Заява про зміну предмета позову вмотивована тим, що позивач звернувся до Центру надання адміністративних послуг Сторожинецької міської ради для проведення державної реєстрації права спільної сумісної власності на вказане будинковолодіння. До заяви було подано такі документи: виписку з погосподарської книги № 8 за 1991-1995 роки, згідно з якою головою двору зазначено ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , членами двору ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; суспільна група господарства «службовий двір».

Беручи до уваги, що спірне будинковолодіння розташоване в сільській місцевості, відомості про нього були внесені до погосподарської книги № 8 Гнилицької сільської ради. Згідно з цими відомостями, будинок віднесений до суспільної групи «службовий двір», а станом на 1991-1995 роки головою двору був ОСОБА_2 , а членами двору ОСОБА_3 та ОСОБА_1 . Таким чином, оскільки позивач обґрунтовує свої позовні вимоги саме належністю спірного будинку до спільної сумісної власності членів двору відповідно до даних погосподарської книги, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Як убачається з відомостей погосподарської книги № 8 Гнилицької сільської ради за 1991-1995 роки, спірне будинковолодіння віднесене до суспільної групи «службовий двір», а членами двору зазначені три особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 . Зазначені відомості відповідно до вимог чинного законодавства є належним доказом складу членів двору та правового режиму майна, що перебувало у спільному користуванні.

З урахуванням встановлених обставин, складу членів двору та положень цивільного законодавства, позовні вимоги у первісно заявленому вигляді не відповідають фактичним даним та правовому режиму спірного майна.

Також надав позовну заяву про визнання права власності на майно в новій редакції, де визначено третіх осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та заявлено вимоги: визнати за ОСОБА_1 право спільної сумісної власності на 1/3 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Мар`ян І.С. надав заяву про проведення судового засідання 22.01.2026 без участі позивача та його представника.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився.

Суд, дослідивши матеріали клопотання приходить до наступних висновків.

Відповідно до п. 2 ч. 2, ч. 5 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частинами третьою, четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.

Згідно ч. 1, 2 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Крім того, особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги (принцип диспозитивності цивільного судочинства).

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, а встановлення належності відповідачів та обґрунтованості позову - обов`язком суду. Вказане відповідає позиції Верховного Суду, висловленій в постанові від 8 квітня 2020 року у справі № 761/41071/19 (провадження № 61-2192св20).

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Так, у постанові від 22.07.2021 року у справі № 910/18389/20 Верховний Суд дійшов висновку, що заміна позовних вимог іншими вимогами та/або доповнення позовних вимог новими вимогами, зокрема і у разі, якщо позовні вимоги є вимогами немайнового характеру, відбувається саме шляхом зміни предмету позову. Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

У свою чергу, за висновками Верховного Суду не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права

Верховним Судом звернуто увагу, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Предмет позову кореспондується із способами захисту права, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Верховним Судом зазначено, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Беручи до уваги, що позивачем дотримано вимоги до форми та змісту заяви, з урахуванням того, що на день подання заяви підготовче судове засідання не закінчено, суд приймає до розгляду заяву про зміну предмету позову.

Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Керуючись ст.ст. 49, 198, 259-261 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Прийняти до розгляду заяву від 30.12.2025 про зміну предмету позову (уточнену позовну заяву) ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Мар`ян Іван Степанович до Великобурлуцької селищної ради Куп`янського району Харківської області, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права спільної сумісної власності на 1/3 частину житлового будинку.

Відкласти підготовче судове засідання у цивільній справі № 636/6700/25 за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Мар`ян Іван Степанович до Великобурлуцької селищної ради Куп`янського району Харківської області, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права спільної сумісної власності на 1/3 частину житлового будинку.

Зобов`язати позивача (представника позивача) надіслати копію уточної позовної заяви з додатками, які долучені до первісної та уточної позовної заяви, третім особам: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та надати суду доказ надсилання третім особам копій позовної заяви з додатками до неї, з урахуванням вимог положень статті 43 цього Кодексу (у паперовій формі листом з описом вкладення.)

Копію ухвали направити відповідачу та третім особам та встановити відповідачу строк 15 днів з дня отримання копії даної ухвали, для подання відзиву на позовну заяву, який має відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, всі письмові докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178, ст.191 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз`яснити відповідачу право на пред`явлення зустрічного позову у строк для подання відзиву.

Третя особа має право в п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали подати письмові пояснення щодо позову або відзиву. Учасники справи мають право надати відповідь на такі пояснення до закінчення підготовчого засідання.

Позивач, відповідно до вимог ст.ст.179, 199 ЦПК України має право надати відповідь на відзив протягом 5 днів з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана відповідачу.

Відповідач має право у п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив подати заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя Н.М. Грошова