Провадження № 2-во/201/11/2026
УХВАЛА

29 січня 2026 року м. Дніпро

Суддя Соборного районного суду міста Дніпра Покопцева Д.О., в письмовому провадженні без виклику учасників справи заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Соборного районного суду міста Дніпра від 09.01.2026р. ,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла заява від ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 09.01.2026р., в якому просить виправити описку в першому абзаці судового рішення Соборного районного суду міста Дніпра від 09.01.2026р., зазначивши правильні ініціали заявника «О.Ю.» замість помилково вказаних «Ю.Ю.».

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 19.01.2026р. вказану заяву передано на розгляд судді Покопцевій Д.О.

З 12.01.2026р. по 23.01.2026р. суддя перебувала у відпустці.

Розглянувши подану заяву, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що рішенням Соборного районного суду міста Дніпра від 06.01.2026р. заяву ОСОБА_1 про встановлення факту смерті, заінтересована особа - Соборний відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), задоволено.

Ухвалою суду від 09.01.2026р. за заявою ОСОБА_1 виправлено описку в тексті судового рішення, ухваленого 06.01.2026р.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд має право з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд має право з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Очевидною арифметичною помилкою є порушення правил ари

фметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.

Описки й очевидні арифметичні помилки у судових рішеннях не можна вважати процесуальними порушеннями, тому їх виправлення не потребує оскарження і перегляду судового рішення судом вищої інстанції.

В постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності».

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 800/520/16 (провадження № 11-684сап18) та постанові Верховного Суду від 03 грудня 2020 року у справі № 804/5600/16.

Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, описка у розумінні статті 269 ЦПК України - це випадкова помилка у рішенні, допущена при його викладенні. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або виправляє помилки, які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення). Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Суд зазначає, що дійсно в тексті першого абзацу описової частини ухвали суду від 09.01.2026р. зазначено невірно ініціали заявника.

Але заявником не обгрунтовано і судом не встановлено, що це має істотне значення для можливості реалізації судового рішення чи його правосудності, тим більше, що в його резолютивній частині, яка підлягає виконанню, будь-яка помилка відсутня, тому приходить висновку, що підстави для задоволення цієї заяви відсутні.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Соборного районного суду міста Дніпра від 09.01.2026р. залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду впродовж 15 днів.

Суддя: Д.О. Покопцева