УХВАЛА

29 січня 2026 року

м. Київ

справа № 824/86/25

провадження № 61-14418ав25

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Тітова М. Ю. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., розглянувши питання про повернення клопотання представника кредитної спілки «Зараз» - адвоката Огородника Костянтина Ярославовича про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції в справі за заявою кредитної спілки «Зараз» про видачу виконавчого листа на примусове виконання рішенняПостійно діючого Третейського суду при Асоціації виробничих підприємств «Бона Деа» від 22 липня 2025 року, ухваленого в справі № 0807-25/01 за позовом кредитної спілки «Зараз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, стягнення штрафу за неналежне виконання договору іпотеки,

встановив:

15 листопада 2025 року представник кредитної спілки «Зараз» (далі - КС «Зараз») - адвокат Огородник К.Я. засобами поштового зв'язку надіслав до Верховного Суду апеляційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 21 жовтня 2025 року у вказаній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 21 листопада 2025 року відкрито апеляційне провадження в справі № 824/86/25 за заявою КС «Зараз» про видачу виконавчого листа на примусове виконаннярішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації виробничих підприємств «Бона Деа» від 22 липня 2025 року в справі № 0807-25/01 та витребувано справу № 824/86/25 з Київського апеляційного суду.

11 грудня 2025 року справа № 824/86/25 надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 19 січня 2026 року закінчено підготовчі дії за апеляційною скаргою КС «Зараз» і призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи на 26 лютого 2026 року на 11 год 00 хв.

26 січня 2026 року на електронну пошту Верховного Суду надійшло клопотання представника КС «Зараз» - адвоката Огородника К.Я. про участь у судовому засіданні, призначеному на 26 лютого 2026 року на 11 год 00 хв, та у всіх наступних судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Подане клопотання підлягає поверненню без розгляду з таких підстав.

Статтею 14 ЦПК України передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до частини п'ятої статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина шоста статті 43 ЦПК України).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення).

З 05 жовтня 2021 року офіційно почали функціонувати підсистеми «Електронний суд», «Електронний кабінет» та підсистема відеоконференцзв'язку.

Згідно з пунктом 16 Положення процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формівиключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суддо якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (пункт 26 Положення).

Пунктом 120 розділу VI Положення до початку функціонуваннявсіх підсистем (модулів) ЄСІТС особи, крім осіб, які зобов'язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстрованіЕлектронні кабінети в ЄСІТС, можуть подавати до суду документи в електронній формі з використанням адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Тобто лише ті особи, які незобов'язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІКС та не мають зареєстрованого електронного кабінетув ЄСІКС, мають можливість подати документи до суду в електронній формі з використанням електронної адреси та засвідченням кваліфікованим електронним підписом.

Клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції надіслане адвокатом Огородником К. Я. на електронну адресу суду касаційної інстанції. До клопотання долучено роздруківку результату перевірки кваліфікованого електронного підпису, проте такий підпис вчинено без використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Адвокат Огородник К. Я. мав можливість відповідно до закону подати клопотання проучасть в судовому засіданні в режимі відеоконференції: 1) в письмовій формі; 2) в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету).

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення передбачені статтею 183 ЦПК України. Будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити перелік, вказаний у цій статті, та інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Згідно з частиною другою статті 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

У частині четвертій статті 183 ЦПК України закріплено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Проте матеріали поданого клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції не містять відомостей про підписання документів електронним цифровим підписом із застосуванням посиленого сертифіката відкритого ключа та доказів перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на клопотання, із використанням підсистеми «Електронний суд», що позбавляє суд можливості встановити дотримання вимог щодо обов'язкового підписання процесуального документа особою, яка його подає, та свідчить про використання непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до Верховного Суду.

Оскільки клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції було надіслане до Верховного Суду адвокатом Огородником К. Я. не у спосіб, передбачений ЦПК України, та не містить відомостей про його підписання кваліфікованим електронним підписом у встановленому законом порядку, воно підлягає поверненню без розгляду.

Керуючись статтями 43, 183 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ухвалив:

Клопотання представника кредитної спілки «Зараз» - адвоката Огородника Костянтина Ярославовича про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції повернути без розгляду адвокату Огороднику Костянтину Ярославовичу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: М. Ю. Тітов

А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко