У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

12 січня 2026 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області Калієвський Ігор Дмитрович, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , представника відповідача: ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідачів про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

На підставу своїх вимог спирається на те що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер позивача дід, ОСОБА_5 , про що було зроблено відповідний актовий запис №370 та Маньківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було видане свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 від 19 листопада 2021 року.

Після смерті ОСОБА_5 на території Маньківської селищної ради залишилося спадкове майно, а саме: Житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами та земельна ділянка площею 0,3307 га., з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :01:003:0585, місцезнаходження яких: АДРЕСА_1 .

Житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами, розташований в АДРЕСА_1 .

29 березня 2022 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Завірюхи Оксани Василівни із заявою про прийняття спадщини після смерті позивача діда ОСОБА_5 .

Також у цей день до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Завірюхи Оксани Василівни із заявою про прийняття спадщини після смерті діда ОСОБА_5 звернулися ОСОБА_6 та ОСОБА_3 Приватним нотаріусом було повідомлено, що на момент заведення спадкової справи виявлено заповіт, який посвідчений приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Старосвітською О.Г. 29 березня 2020 року від імені спадкодавця на ім`я сина ОСОБА_7 .

Підтвердженням того, що ОСОБА_5 є батьком ОСОБА_7 є свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 від 9 березня 1968 року.

Позивач повідомляє суду, що ОСОБА_7 є позивача батьком, що підтверджується свідоцтвом про народження, серія НОМЕР_3 , актовий запис №18 від 5 березня 1996 року.

Разом із тим, 29 березня 2020 року позивача батько ОСОБА_7 відмовився від прийняття спадщини після померлого батька (її діда) ОСОБА_5 та надав нотаріусу відповідну заяву за №140.

Оскільки ОСОБА_7 відмовився від прийняття спадщини після померлого батька (її діда) ОСОБА_5 то спадкоємцями на вищевказане спадкове майно є: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Так, ОСОБА_6 є онукою померлого ОСОБА_5 що підтверджується наступним: Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_6 , серія НОМЕР_4 виданим завідуючим відділом запису актів громадського стану від 8 січня 1991 року, актовий запис №4, батьком вказаний ОСОБА_7 .

Як було зазначено вище, батьком ОСОБА_7 є ОСОБА_5 .

4 червня 2024 року ОСОБА_6 уклала із ОСОБА_8 шлюб та після укладення змінила прізвище на ОСОБА_9 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серія НОМЕР_5 від 4 червня 2024 року виданим Маньківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

ОСОБА_3 є також онукою померлого ОСОБА_5 , що підтверджується наступним: Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_10 , серія НОМЕР_6 виданого Маньківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) матір`ю вказана ОСОБА_11 , актовий запис №22 від 20 лютого 1988 року, ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є дочкою померлого ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_7 яке видане завідуючим бюро записів актів громадянського стану 11 січня 1964 року. У даному свідоцтві прізвище ОСОБА_12 зазначено ОСОБА_13 .

Так, як мати ОСОБА_10 уклала 27.04.1985 року шлюб із ОСОБА_14 , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серія НОМЕР_8 , виданим завідуючим відділом запису актів громадського стану, то після укладення шлюбу вона змінила прізвище на ОСОБА_15 .

Відповідно до Свідоцтва про смерть серія НОМЕР_9 від 10 жовтня 2006 року виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Маньківського районного управління юстиції Черкаської області ОСОБА_11 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 про що було зроблено актовий запис №94.

Після укладення 16 червня 2012 року шлюбу із ОСОБА_16 ОСОБА_10 змінила прізвище на ОСОБА_10 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серія НОМЕР_10 виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Маньківського районного управління юстиції у Черкаській області від 16 червня 2012 року.

29 листопада 2025 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами та земельну ділянку площею 0,3307 га., кадастровий номер :01:003:0585, місцезнаходження яких: АДРЕСА_1 , які належали ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №1258/02-31 від 29.11.2025 року приватний нотаріус Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Завірюха О.В., відмовила її у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами та земельну ділянку площею 0,3307 га., кадастровий номер :01:003:0585, місцезнаходження яких: АДРЕСА_1 .

Причиною відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину є те, що позивач просила видати її свідоцтво про право на спадщину за законом на житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами та земельну ділянку площею 0,3307 га., кадастровий номер :01:003:0585, місцезнаходження яких: АДРЕСА_1 .

Разом з тим, приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Завірюхою О.В., було роз`яснено її умови та запропоновано укласти між спадкоємцями договір про поділ спадкового майна, згідно якого, позивач, за спільною домовленістю між спадкоємцями можу отримати цілу частку вищевказаного майна, або отримати свідоцтво про право на спадщину за законом на належну її 1/3 частку у спадщині, від чого вона відмовилась, оскільки, має право на цілу частку вищевказаного житлового будинку та земельної ділянки.

Оскільки нотаріус не може видати її, як спадкоємиці свідоцтво про право на спадщину на цілу частку вищевказаного нерухомого майна, позивач вимушена звернутися до суду, так як тільки суд може встановити належне її право власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом, що і змусило мене звернутися з відповідним позовом до суду.

Комунальним підприємством «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» на замовлення позивача виготовлено Технічний паспорт на житловий будинок садибного типу.

Відповідно до даних технічного паспорта на житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , загальна площа становить 59,7 кв.м., із яких 26,2 кв.м., - житлова площа, 23,5 кв.м. - допоміжна площа.

Відповідно до листа Комунального підприємства Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» від 11 грудня 2025 року за №507 право власності на домоволодіння АДРЕСА_1 зареєстровано у Комунальному підприємстві «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» за р. №1722 кн. №. Також у даному листі зазначено, що дане домоволодіння належить ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право особистої власності на житловий будинок, видане виконавчим комітетом Маньківської селищної ради від 12.03.1982 року.

Згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯЗ №049201 від 9 червня 2009 року, земельна ділянка з кадастровим номером :00:01:003:0585, загальною площею 0,3307 га., для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належить ОСОБА_5 на підставі рішення Маньківської селищної ради від 15.05.2008 року за №25-12/V, що також підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку.

Згідно витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-025, земельна ділянка з кадастровим номером :01:003:0585, загальною площею 0,3307 для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_5 на підставі рішення органу місцевого самоврядування №25-12 від 15.05.2008 року.

Відповідно до довідки відділу містобудування та архітектури №179/06-09 від 22.12.2025 року забудова земельної ділянки по АДРЕСА_1 , здійснена у період з 1963 по 1990 роки.

Земельна ділянка знаходиться в житловій зоні, забудова відповідає положенню містобудівної документації та відповідно до цільового призначення.

Відповідно до Висновку суб`єкта оціночної діяльності про ринкову вартість об`єкту нерухомості, загальна ринкова вартість об`єкта оцінки (житлового будинку з надвірними спорудами та земельної ділянки склала 218050,00 грн., що і змусило позивача звернутися з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/26/26 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , представника відповідача: ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Проведення підготовчого засідання призначити на 26 січня 2026 року о 9 годині 00 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, с-ще. Маньківка Уманського (Маньківського) району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасника справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачам для надання зустрічного позову встановити строк до 26 січня 2026 року.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Уразі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Копію ухвали направити учасникам справи разом з судовими повістками.

Повідомити учасникам веб-адресу сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою вони можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається: https://mn.ck.court.gov.ua/sud2312/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Д.Калієвський