Номер провадження: 22-ц/813/1669/26
Справа № 521/387/15-ц
Головуючий у першій інстанції Маркарова С. В.
Доповідач Драгомерецький М. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

08.01.2026 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі судді судової колегії судової палати у цивільних справах Драгомерецького М.М., розглянувши питання про відкриття апеляційного провадження по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Погібко Олександр Олегович, на ухвалу Хаджибейського районного суду м. Одеси від 01 жовтня 2024 року по справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт Плюс» про заміну стягувача у виконавчому провадженні у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_1 , про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

В С Т А Н О В И В:

01 жовтня 2024 року ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси замінено стягувача по виконанню рішення Малиновського районного суду м. Одеси 10 червня 2015 року по справі №521/387/15 на Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрдебт Плюс».

Повний текст ухвали складено 09 жовтня 2024 року.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду першої інстанції, 26 жовтня 2025 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Погібко Олександр Олегович, подав апеляційну скаргу в якій просить суд скасувати ухвалу Хаджибейського районного суду м. Одеси від 01 жовтня 2024 року повністю та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні заяви про заміну стягувача відмовити.

Також скаржник просив відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подання апеляційної скарги у зв`язку із тим, що він з травня 2022 року утримується під вартою у ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

10 листопада 2025 року ухвалою Одеського апеляційного суду апеляційну скаргу залишено без руху, вказавши на відсутність відомостей, які б підтвердила те, що ОСОБА_1 перебуває у ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

05 грудня 2025 року представник ОСОБА_1 адвокат Погібко О.О. подав заяву про усунення недоліків до якої додано лист Державної установи «Одеський слідчий ізолятор» в якому повідомлено, що ОСОБА_1 прибув в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» 02 червня 2022 року.

11 грудня 2025 року ухвалою Одеського апеляційного суду апеляційну скаргу повторно залишено без руху. Апеляційний суд звернув увагу на те, що надана скаржником відповідь ДУ «Одеський слідчий ізолятор» не містить відомостей щодо майнового стану ОСОБА_1 , а інший відомостей скаржником не надано.

Також апеляційним судом вказано і інші недоліки апеляційної скарги, такі як пропуск строку на апеляційне оскарження та відсутність відомостей щодо направлення копії апеляційної скарги відповідачці.

30 грудня 2025 року Одеським апеляційним судом отримано заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_3 про усунення недоліків апеляційної скарги. До поданої заяви долучено відповідь ДУ «Одеський слідчий ізолятор» на адвокатський запит в якій зазначено, що ОСОБА_1 прибув до ДУ «ОСІ» 02 червня 2022 року, станом на 23 грудня 2025 року утримується в ДУ «ОСІ», доходи в нього відсутні.

Дослідивши подану заяву, апеляційний суд вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без руху та зазначити наступне.

Відповідно до ст. 8 Закону України від 08 липня 2011 року №3674-VI «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, а також звільнити від його сплати за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Закон України "Про судовий збір" не містить вичерпного й чітко визначеного переліку документів, які можливо вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку Суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Водночас за змістом пункту 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" документи про майновий стан мають містить інформацію, на підставі якої суд може встановити відсоткове співвідношення розміру судового збору до річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25 липня 2005 року у справі "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland"), заява № 71731/01; пункти 63- 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland"), заява № 73547/01).

З наведеного слідує, що саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати; обов`язок сплатити судові збори, встановлені відповідно до закону, має законну мету, а тому, за загальним правилом, не визнається судом непропорційним чи накладеним свавільно; застосовані згідно із законом процесуальні обмеження у формі обов`язку сплатити судовий збір, за загальним правилом, не зменшують для заявника можливості доступу до суду та не ускладнюють йому цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.

Суд наголошує, що Законом України "Про судовий збір" чітко визначено підставу для звільнення від сплати судового збору, зокрема, доведення заявником обставин, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Для звільнення від сплати судового збору позивач повинен довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави вважати за можливе звільнити таку особу від сплати судового збору.

Суд звертає увагу, що надані скаржником відомості не є достатнім доказом підтвердження скрутного майнового стану скаржника, оскільки не містять відомостей про реальний майновий стан заявника, який може мати інші джерела доходу (вклади, нерухоме та рухоме майно, грошові допомоги та компенсації, тощо).

Посилання на скрутне матеріальне становище та відсутність можливості сплати судового збору без надання переконливих доказів, не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору, відповідно до положень статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір», що також відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

З огляду на зазначене, апеляційний суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору необхідно відмовити, оскільки скаржником не надано достатніх доказів скрутного майнового стану.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 01 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3 028 грн.

Таким чином, сума судового збору, що підлягає сплаті при подачі апеляційної скарги становить 605,60 гривень (3 028 грн.*0,2).

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Тому, апелянту слід сплатити судовий збір в сумі 484,48 на розрахунковий рахунок: Отримувач коштів: ГУК в Од. обл./Хаджибейськ. р-н/22030101. Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37607526. Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.). Код банку отримувача (МФО): 899998. Рахунок отримувача: UA0015757. Код класифікації доходів бюджету: 22030101. Призначення платежу*;101_______(код клієнта за ЄДРОПУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Одеський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Докази сплати судового збору необхідно направити на адресу Одеського апеляційного суду (65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 24-а, E-mail: ).

Оригінал квитанції про сплату судового збору необхідно направити на адресу Одеського апеляційного суду (65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 24-а, E-mail: ).

Апеляційний суд звертає увагу на те, що ОСОБА_1 не усунуто і інших недоліків апеляційної скарги, вказаних в ухвалі Одеського апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху, а саме не надано доказів направлення копії апеляційної скарги відповідачці ОСОБА_2 ..

Крім того, апеляційний суд, дослідивши матеріали справи та подану апеляційну скаргу звертає увагу на те, що вказана апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження, в свою чергу скаржником не порушується питання про поновлення такого строку.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Судом встановлено, що апеляційну скаргу на ухвалу Малиновського районного суду м. Одеси від 01 жовтня 2024 року подано скаржником 27 жовтня 2025 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

В апеляційній скарзі повідомлено причини пропуску строку на апеляційне оскарження, а саме неповідомлення відповідача про розгляд заяви про заміну стягувача у виконавчому провадженні, в той час як прохальна частина апеляційної скарги не містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Суд поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, за заявою учасника справи (ч. 1 ст. 127 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження, у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

За наведених обставин вважаю, відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Погібко О.О., слід залишити без руху та роз`яснити право на звернення до апеляційного суду із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Малиновського районного суду м. Одеси від 01 жовтня 2024 року, в якій зазначити поважні підстави для поновлення такого строку, із наданням відповідних доказів, протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, а також сплати судового збору та наданні доказів направлення копії апеляційної скарги відповідачу.

Частиною 2 ст. 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Погібко Олександр Олегович, про відстрочення сплати судового збору - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Погібко Олександр Олегович, на ухвалу Малиновського районного суду м. Одеси від 01 жовтня 2024 року - залишити без руху.

Надати скаржнику десятиденний строк, з дня отримання копії даної ухвали, для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Роз`яснити, що в разі невиконання зазначених вимог у встановлений строк, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання та може бути оскаржена лише в частині визначення розміру судового збору безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги.

Суддя Одеського апеляційного суду М.М. Драгомерецький