У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2026 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в особі судді Фролової Н.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послугу постачання теплової енергії,

ВСТАНОВИВ:

До Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послугу постачання теплової енергії.

Згідно правил ст. 19 ЦПК України (предметна юрисдикція) та ст. (26-30) ЦПК України (територіальна юрисдикція), справа підлягає розгляду Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

До відкриття провадження на запит суду отримано відповідь №8196 від 23.12.2025 з якої вбачається, що за відомостями Реєстру Криворізької міської територіальної громади ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знятий з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку із смертю особи ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ч. 6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Відповідно до ст. ст. 25, 30 Цивільного кодексу України (далі ЦК України, ст. ст. 46, 48 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), позов може бути поданий лише до особи (відповідача), яка має цивільну процесуальну правоздатність та дієздатність. З моменту смерті фізичної особи цивільна процесуальна правоздатність та дієздатність припиняється. При цьому, якщо фізична особа відповідач у справі, помер до подання позову, а права і обов`язки померлого переходять до його спадкоємців чи іншої особи, позивач повинен подати позов безпосередньо до його спадкоємців чи іншої особи.

Оскільки відповідач ОСОБА_1 до якого пред`явлено позовні вимоги помер, тому зобов`язання між ним та позивачем припинились. Питання щодо процесуального правонаступництва, яке передбачено ст. 55 ЦПК України на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі не підлягає застосуванню, оскільки вказана норма закону може бути застосована лише у разі коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність та помер в процесі розгляду справи.

Верховний Суд у постанові від 05 квітня 2021 року у справі № 200/21020/15-ц (провадження № 61-9921св19) дійшов висновку проте, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали можливість здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 37 ЦПК України можливе шляхом залучення правонаступника померлої сторони (учасника) та лише за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Подібні висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Верховного Суду від 30 червня 2023 року у справі № 681/1267/22.

Отже, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливе шляхом залучення правонаступника померлої сторони (учасника) та лише за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулись із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Відповідно до частини третьої статті 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг.

За вказаних обставин, з урахуванням того, що позивач просить стягнути заборгованість за житлово-комунальні послуги з відповідачів у солідарному порядку, відкриття провадження у цивільній справі за відсутності у відповідача цивільної процесуальної дієздатності свідчить про неправомірність виникнення цивільного процесу та відсутність підстав для відкриття провадження у справі стосовно такого відповідача.

За таких обставин, суд дійшов висновку про відмову у відкритті провадження у справі в частині вимог позивача до ОСОБА_1 .

В іншій частині зазначена позовна заява подана з додержанням вимог статей 175, 177 ЦПК України. Відсутні підстави, визначені статтями 185-186 України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі. Тому позовну заяву в частині вимог до ОСОБА_2 слід прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі.

Частиною другою статті 19 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Цивільна справа є справою малозначною у відповідності до ч. 6 ст. 19 ЦПК України та підлягає розгляду у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду. Клопотань про повідомлення або виклик сторін у судове засідання не надходило, проте, суд з власної ініціативи вважає за необхідне проводити судове засідання у даній справі з повідомленням сторін.

Таким чином позовну заяву слід прийняти до розгляду, відкрити провадження призначивши судове засідання.

Керуючись ст. ст. 19, 175, 177, 187, 274 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послугу постачання теплової енергії - відмовити.

Відкрити провадження у справі за позовною заявою Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послугу постачання теплової енергії.

Розгляд справи провести в порядку спрощеного позовного провадження.

Призначити судове засідання з повідомленням (викликом) сторін для розгляду справи по суті на 09 годину 01 хвилин 26 лютого 2026 року, яке відбудеться в приміщенні Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Встановити відповідачу 15 (п`ятнадцятиденний) строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі докази, що підтверджують заперечення проти позову, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Попередити сторони, що у разі неподання ними заяв по суті справи, зазначених у ст. ст. 178-180 ЦПК України, справа буде розглянута судом за наявними у ній матеріалами.

Учасники справи зобов`язані подати до суду докази направлення іншим учасникам справи копій заяв та доданих до них документів, передбачених п.2 ч.2, ч.3, ч.4 ст. 49 ЦПК України. Відповідно до ч.5 ст. 49 ЦПК України, у разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. Відповідно до ч.2 ст.134 ЦПК України, у разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору.

Попередити сторони, що у разі невиконання вимог ст. ст. 178-180 ЦПК України в частині надання копій заяв по суті справи (відзиву на позов, відповіді на відзив, заперечення) іншій стороні суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у розмірі від 0,3 до 3 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу, відповідачам.

Відповідачам також надіслати копію позовної заяви з доданими до неї документами.

Відповідно до ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом (абз.2 ч.8 ст. 14 ЦПК України).

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до ч. 8 ст. 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Судові дебати не проводяться.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://court.gov.ua/sud2024/.

Ухвалу щодо порушення правил підсудності та в частині відмови у відкритті провадження може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://sk.dp.court.gov.ua/sud0435/.

Суддя Н.М.Фролова