Справа № 309/4330/25
Провадження № 2/309/1658/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2026 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Сідей Я.Я.

з участю секретаря судового засідання: Свистак К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Хуст цивільну справу за позовом:

ОСОБА_1 до Хустської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Гелеван Сергій Іванович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Хустського районного суду з позовом до Хустської міської ради, третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Гелеван Сергій Іванович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Посилається на те, що 25.07.2011 року в приміщені Боронявської сільської ради ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 склав заповіт №38, а саме заповів земельну ділянку (частку пай) площею 1,0 га, яка належала йому на праві приватної власності згідно державного акту серії ЯЕ №466884, ОСОБА_1 .. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_3 , після її смерті ОСОБА_2 повен був оформити право власності за померлою на земельну ділянку (частку пай) площею 1,0 га яка належала їй на підставі державного акту серії Е466883, але з невідомих причин батько спадщину не оформив. ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивача ОСОБА_2 . Позивач звернувся до приватного нотаріуса Хустського нотаріального округу Гелеван С.І. для оформлення спадщини за заповітом після смерті батька. При вивченні документів нотаріусом було роз`яснено, що минув шестимісячний строк визначений законодавством для подання ним заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті батька, у зв`язку із чим йому необхідно звернутись до суду для встановлення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Причиною пропуску строку на прийняття спадщини послужило те, що ОСОБА_4 , перебував за кордоном. У зв`язку з чим, просить суд визначити йому додатковий строк на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , строком у три місяці.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився. Подав до суду заяву, в якій просить провести розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримує.

Представник Хустської міської ради Калин А. в судове засідання не з`явилася. Подала заяву про розгляд справи у відсутності представника відповідача, за наявними матеріалами справи.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Гелеван С.І. будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився та про причини неявки, суду не повідомив.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 . (а.с.9)

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_2 . (а.с.8)

За життя спадкодавець ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишив заповіт на користь позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме державний акт ЯЕ №466884, який посвідчений секретарем Боронявської сільської ради Деяк О.М., 25.07.2011 року. (а.с. 10)

Відповідно до ст. 1261 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).

В силу вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до вимог ч. 1 ст.1269, ч. 1 ст.1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з вимогами ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого законом строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до ч. 3ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У законі не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини і їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 28 березня 2022року у справі №750/2158/21(провадження № 61-753св22)вказується,що поважними причинами пропуску строку визнаються,зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Вирішуючи спір у спадкових справах, зокрема, щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно врахувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Як встановлено судом, позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті батька ОСОБА_2 . Інших спадкоємців за законом та заповітом судом не встановлено.

Як на поважність причин пропуску строку позивач посилається на те, що перебував за межами України та не мав змоги приїхати для оформлення спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону та приймаючи до уваги причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, відсутність інших спадкоємців, які б прийняли спадщину, суд вважає, що позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом з поважних причин, а тому, позов слід задовольнити та визначити позивачу достатній строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом терміном на три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Судові витрати по справі покласти на позивача.

Керуючись ст. ст. 258,259,263-265,ЦПК України, ст. ст. 1220, 1221, 1268, 1269, 1270, 1272 ч.3 ЦК України (в ред. 2004 року), суд,

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.

Визначити додатковий строк - три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 за померлим ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Хустського

районного суду: Сідей Я.Я.