Справа № 306/2439/22
Провадження № 22-ц/4806/1282/25
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

02 січня 2026 року м. Ужгород

Колегія суддів Судової палати у цивільних справах Закарпатського апеляційного суду в складі:

головуючого Собослоя Г.Г.,

суддів: Кожух О.А., Джуги С.Д.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якого діє представниця - адвокатка Шабан Наталія Василівна, на рішення Свалявського районного суду Закарпатської області від 17 жовтня 2023 року у справі № 306/2439/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Полянської сільської ради Мукачівського району, Державного підприємства «Закарпатський геодезичний центр», третя особа Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області про визнання нечинним та скасування незаконного рішення, визнання недійсним державного акту на право власності та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и л а:

Відповідач ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокатка Шабан Н.В., подав апеляційну скаргу, сформовану у системі «Електронний суд» 27.10.2025, на рішення Свалявського районного суду Закарпатської області від 17 жовтня 2023 року у справі № 306/2439/22 та порушив питання про поновлення строку.

Ухвалою судді Закарпатського апеляційного суду від 09 грудня 2025 року з урахуванням ухвали про виправлення описки від 15.12.2025, наведені представницею ОСОБА_1 - адвокаткою Шабан Наталією Василівною, підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Свалявського районного суду Закарпатської області від 17 жовтня 2023 року- визнано неповажними, а подану апеляційну скаргу - залишено без руху та надано скаржнику строк для усунення недоліків, шляхом подачі до апеляційного суду заяви про поновлення пропущеного процесуального строку із зазначенням інших поважних причин його пропуску, з наданням відповідних доказів.

Роз`яснено, що у разі не усунення недоліків у встановлений судом строк у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

На виконання ухвали представниця ОСОБА_1 адвокатка Шабан Н.В. подала через Електронний суд заяву про усунення недоліків, в якій порушила питання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Заяву повторно обґрунтовує тим, що відповідача не було повідомлено про розгляд справи і такий не залучався до участі у ній. Скаржник не знав про позов ОСОБА_2 і про його задоволення судом. Не отримував жодної судової повістки про виклик у суд, а відтак не брав участь у жодному судовому засіданні. Не одержував копії судового рішення від 17.10.2023. Зазначає, що повноваження адвокатки Шабан Н.В. на надання правничої допомоги у апеляційному суді виник тільки 14.10.2025, у рамках надання цієї правничої допомоги і була подана апеляційна скарга представником, через 10 днів після виникнення відповідних повноважень. Крім цього вважає, що суд апеляційної інстанції взяв до уваги заяву представника позивача Бойка Б.Б. про відмову у відкритті провадження поза межами встановленого цивільним процесуальним законодавством порядку розгляду процесуальних заяв у судовому засіданні/без відкриття апеляційного провадження, що на думку скаржника є безпідставним. Посилаючись на наведене просила визнати поважними причини пропуску процесуального строку звернення до апеляційного суду та поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Свалявського районного суду Закарпатської області від 17.10.2023.

Однак, наведені апелянтом підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження є неповажними, адже пропуск строку на апеляційне оскарження не є виправданим, виходячи з наступного.

За вимогами статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Вимоги щодо форми і змісту апеляційної скарги передбачені статтею 356 ЦПК України, згідно з пунктом 4 частини четвертої якої до апеляційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції (за наявності).

Апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку (частина третя статті 357 ЦПК України).

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу (частина четверта статті 357 ЦПК України).

Системний аналіз частини третьої статті 357 ЦПК України дозволяє дійти висновку, що апеляційний суд при пропущенні заявником строку на апеляційне оскарження має право залишити апеляційну скаргу без руху з двох підстав: 1) якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або 2) якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку (у разі її неподання разом з апеляційною скаргою) або вказати інші підстави для поновлення строку (за умови визнання судом підстав, вказаних заявником у клопотанні про поновлення строку, неповажними).

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, суд має керуватися тим, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними лише в тому випадку, якщо таке недотримання строків апеляційного оскарження зумовлене діями (бездіяльністю) суду першої інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали своєчасному зверненню з такою скаргою.

Такі висновки узгоджуються з постановою Верховного Суду від 22 травня 2024 року в справі № 1522/13227/12 (провадження № 61-1036св24).

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 27.10.2025 подав апеляційну скаргу, сформовану у системі «Електронний суд», через представницю адвокатку Шабан Н.В.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частини перша статті 58 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє (частина сьома статті 272 ЦПК України).

Адвокат як представник бере участь у судовому процесі від імені особи (сторони чи третьої особи), інтереси якої він представляє, відповідно наділений правами та обов`язками останньої (за умови, що в ордері немає застережень про обмеження повноважень адвоката). Участь адвоката як представника у судовому процесі головним чином полягає в реалізації процесуальних прав та обов`язків особи, яку він представляє, від імені цієї особи і для цієї особи. Це означає також, що процесуальні дії / рішення / позиція представника в судовому процесі створюють юридичні наслідки [саме] для особи, від імені якої він діє, і остання має теж це розуміти.

Участь сторони в судовому процесі через свого представника (адвоката), що є правом сторони, дозволяє суду здійснювати офіційну процесуальну комунікацію із цим представником, відтак застосовувати до учасника справи, від імені якого цей представник діє, передбачені процесуальним законом наслідки, якщо виникнуть відповідні підстави.

До таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11 липня 2024 року у справі № 9901/236/21 (провадження № 11-102заі24).

Суд не повинні цікавити взаємовідносини адвоката та особи, інтереси якої він представляє (окрім тих, що стосуються обсягу повноважень адвоката). Вибір адвоката, який надаватиме професійну правничу допомогу, зокрема у формі представництва інтересів в суді, є правом особи (позивача), але правом, яке передбачає також настання відповідних юридичних наслідків (як процесуального характеру, так і в матеріально-правовому спорі, переданого на розгляд суду), передовсім для позивача. Незнання цього не звільняє від настання цих наслідків. Участь представника дає суду достатні підстави комунікувати з ним у визначений процесуальним законом спосіб, що, відтак, впливає на реалізацію прав та обов`язків особи, інтереси якої цей представник (адвокат) репрезентує (постанова Верховного Суду від 08 лютого 2024 року у справі № 480/8341/22).

Отже, аналіз наведених вище норм дає підстави для висновку, що учасник справи, який бере в ній участь через представника, а саме адвоката, вважається таким, що отримав копію судового рішення, якщо представнику вручено такий процесуальний документ.

Встановлено, що копію рішення Свалявського районного суду Закарпатської області від 17.10.2023 отримано представницею ОСОБА_1 адвокаткою Шабан Наталією Василівною під розпису у суді першої інстанції 03.03.2025 (а.с. 113).

Того ж дня адвокатка ознайомилася з матеріалами справи № 306/2439/22 та виготовила фотокопії з матеріалів справи (а.с. 108).

Разом з тим із апеляційною скаргою звернулася до суду 27 жовтня 2025 року, тобто з пропуском встановленого пунктом 1 частини другої статті 354 ЦПК України тридцятиденного строку.

Відповідно до ордерів серії АО № 1164592 від 25.02.2025 (а.с.112) та серії АО № 1200501 від 14.10.2025 договором про надання правової (правничої) допомоги права адвоката не обмежуються.

Посилання адвоката на те, що її право на надання правничої допомоги у апеляційному суді виникло тільки 14.10.2025 не є поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження. Оскільки на момент отримання копії рішення суду першої інстанції повноваження адвоката на представництво інтересів у суді першої інстанції були належним чином підтвердженні відповідним ордером та не обмежені умовами договору (а.с.112), адвокат була уповноважена вчиняти всі необхідні процесуальні дії, пов`язані із захистом прав та інтересів довірителя, у тому числі щодо своєчасного оскарження судового рішення або інформування клієнта про необхідність подання апеляційної скарги.

Наведені доводи представниці ОСОБА_1 адвокатки Шабан Н.В. не є об`єктивно непереборними обставинами чи істотною перешкодою для своєчасного вчинення процесуальних дій, а за своєю суттю є суб`єктивними, а тому не можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку.

Інші аргументи заяви про поновлення строку не спростовують встановлених судом обставин щодо неповажності причин його пропуску.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зі спливом значного проміжку часу, є порушенням принципу юридичної визначеності та «права на суд», гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (пункти 42 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року).

Аналогічні висновки викладені Європейським судом з прав людини також у справах «Науменко проти України» від 09 листопада 2004 року, «Полтораченко проти України» від 18 січня 2005 року та «Тімотієвич проти України» від 08 листопада 2005 року.

Вирішуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення суду першої інстанції та відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, апеляційний суд повинен перевірити доводи щодо поважності причин пропуску процесуального строку, оскільки вони мають суттєве значення для вирішення питання про поновлення цього строку... Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечило рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України (постанова Верховного Суду від 19.01.2022 у справі № 2-1478/11).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що наведені представницею скаржника причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду є неповажними та відповідно до ч. 4 ст. 357, п.4 ч.1 ст. 358 ЦПК України є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст.ст.357, 358 ЦПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якого діє представниця - адвокатка Шабан Наталія Василівна, на рішення Свалявського районного суду Закарпатської області від 17 жовтня 2023 рокуу цивільній справі № 306/2439/22.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, однак протягом тридцяти днів може бути оскаржена до Верховного Суду.

Головуючий:

Судді: