Ухвала

7 січня 2026 року

м. Київ

справа № 753/22929/23

провадження № 61-15932ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Карпенко С. О. (судді-доповідача), Сердюка В. В., Фаловської І. М., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 ,

в інтересах якої діє адвокат Андрійко Олена Володимирівна, на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 25 лютого 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 9 жовтня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета

спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу

Седлецька Тетяна Анатоліївна, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя і його поділ,

ВСТАНОВИВ:

15 грудня 2025 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Андрійко О. В., за допомогою засобів поштового зв`язку подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 25 лютого

2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 9 жовтня 2025 року.

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Вказана касаційна скарга подана до Верховного Суду з пропуском встановленого законом строку на касаційне оскарження і ОСОБА_1 ,

в інтересах якої діє адвокат Андрійко О. В.,заявляє клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку заявник вказує про отримання копії постанови Київського апеляційного суду від 9 жовтня 2025 року на електронну пошту 14 листопада 2025 року і надає копію відповідного супровідного листа апеляційного суду.

Слід зазначити, що під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду, а з боку держави не повинні чинитися правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зауважує, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права (рішення ЄСПЛ від 4 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції»).

Касаційний суд вважає, що з урахуванням встановлених обставин

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Андрійко О. В., на засадах верховенства права необхідно забезпечити доступ до незалежного і безстороннього вирішення спору за встановленою процедурою.

Розглянувши клопотання, касаційний суд дійшов висновку, що вказана заявником причина пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень підтверджена наданим доказом, що свідчить про пропуск процесуального строку з поважних причин.

Встановлені обставини є підставою для задоволення клопотання і поновлення ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Андрійко О. В., строку на касаційне оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 25 лютого

2025 року та постанови Київського апеляційного суду від 9 жовтня 2025 року.

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодопитання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Підставою касаційного оскарження рішення Дарницького районного суду

м. Києва від 25 лютого 2025 року та постанови Київського апеляційного суду

від 9 жовтня 2025 року заявник вказує неправильне застосування судами норм матеріального права, а саме застосування норм права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених

у постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року

у справі № 644/6274/16-ц, від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16,

від 3 липня 2019 року у справі № 554/8023/15-ц, від 18 березня 2020 року

у справі № 129/1033/13-ц, у постановах Верховного Суду від 26 вересня 2018 року у справі № 244/4801/13-ц, від 17 квітня 2019 року у справі № 490/6060/15-ц,

від 23 вересня 2019 року у справі № 279/2014/15-ц, від 3 жовтня 2019 року

у справі № 922/445/19, від 10 жовтня 2019 року у справі № 748/897/18,

від 11 грудня 2019 року у справі № 712/14547/16-ц, від 18 грудня 2019 року

у справі № 761/3325/17-ц, від 24 січня 2020 року у справі № 490/10757/16-ц,

від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц, від 15 липня 2020 року

у справі № 524/10054/16, від 23 листопада 2020 року у справі № 638/7748/18,

від 7 грудня 2020 року у справі № 295/14208/18-ц, від 20 січня 2021 року

у справі № 178/90/18-ц, від 31 травня 2022 року у справі № 554/8629/17,

від 25 вересня 2024 року у справі № 461/8250/20 (пункт 1 частини другої

статті 389 ЦПК України).

Також підставою касаційного оскарження судових рішень заявник вказує, що суди не дослідили зібрані у справі докази; необґрунтовано відхилили клопотання щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; встановили обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

Касаційна скарга оформлена відповідно до вимог статті 392 ЦПК України, зокрема містить підстави касаційного оскарження, передбачені

пунктами 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

З огляду на викладене, касаційний суд доходить висновку про відкриття касаційного провадження та витребування матеріалів справи.

Керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Андрійко Олена Володимирівна, строк на касаційне оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 25 лютого 2025 року та постанови Київського апеляційного суду від 9 жовтня 2025 року.

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Андрійко Олена Володимирівна, на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 25 лютого 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 9 жовтня 2025 року.

Витребувати з Дарницького районного суду м. Києва матеріали цивільної справи № 753/22929/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Седлецька Тетяна Анатоліївна, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя і його поділ.

Роз`яснити учасникам справи право подати до суду касаційної інстанції з додержанням вимог статті 395 ЦПК України відзив на касаційну скаргу в письмовій формі протягом десяти днів з дня вручення ухвали про відкриття касаційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. О. Карпенко

В. В. Сердюк

І. М. Фаловська