Провадження № 2/470/114/26
Справа № 470/20/26
У Х В А Л А

05 січня 2026 року с-ще Березнегувате

Суддя Березнегуватського районного суду Миколаївської області Орлова С.Ф. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу житлового будинку дійсним, визнання права власності на житловий будинок та земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

02 січня 2026 року позивач звернувся до суду з відповідним позовом через підсистему ЄСІТС "Електронний суд", який підписаний його представницею - Терлецькою Т.О., яка діє на підставі договору про надання правничої допомоги №645 від 16 жовтня 2025 року. У позові зазначено, що 15 лютого 2008 року між позивачем та ОСОБА_2 було укладено договір купівлі-продажу житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . За умовами договору відповідачка передала, а позивач прийняв у власність зазначений житловий будинок із господарськими та надвірними будівлями і спорудами. Будинок належав відповідачці на праві приватної власності на підставі договору дарування від 14 червня 2001 року.

Договором купівлі-продажу передбачено його нотаріальне посвідчення та державну реєстрацію. Після укладення договору позивач сплатив обумовлену суму, прийняв будинок та безперервно користується ним понад 17 років.

Разом із будинком відповідачка передала позивачу всі правовстановлюючі документи. 15 лютого 2008 року між сторонами було складено акт приймання-передачі житлового будинку, що підтверджує фактичну передачу майна позивачу.

Згідно з довідкою старости Мурахівського старостинського округу № 50184-08 від 13.10.2025 року позивач є фактичним власником будинку з 15 лютого 2008 року по теперішній час.

Водночас, відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав № 45289381 від 20.11.2025 року, право власності на житловий будинок загальною площею 35,9 кв. м зареєстровано за відповідачкою - ОСОБА_2 . Загальна вартість нерухомого майна становить 19 578,00 грн.

Позивач зазначає, що відповідачка після передачі будинку виїхала у невідомому напрямку, на зв`язок не виходить та ухиляється від нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу, що унеможливлює державну реєстрацію права власності позивача. У порядку досудового врегулювання спору відповідачці було направлено лист із пропозицією з`явитися для нотаріального оформлення договору. Лист отримано відповідачкою 04 грудня 2025 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення, однак відповіді на нього не надано.

На підставі зазначеного позивач просить суд, визнати дійсним договір купівлі-продажу житлового будинку від 15 лютого 2008 року, укладений між позивачем та ОСОБА_2 ; визнати за позивачем право власності на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати за позивачем право власності на земельну ділянку площею 0,35 га для обслуговування зазначеного житлового будинку.

За ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» - судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частина 2 зазначеної статті передбачає, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1331,20 грн.

Згідно ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Оскільки позовна заява містить позовні вимоги як майнового (2 вимоги) так і немайнового характеру (1 вимога), ставка судового збору за подання даного позову становить у загальному розмірі 3,993,6 грн = (1331,20 х3).

Натомість з квитанції про сплату судового збору, доданої до позовної заяви, вбачається, що судовий збір сплачено лише за однією позовною вимогою в розмірі 1331,20 грн.

Відповідно розмір судового збору який необхідно доплатити позивачу складає 2662,4 грн. За такого позивачу необхідно сплатити судовий збір та надати оригінал квитанції до суду або документи на підтвердження звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву необхідно залишити без руху відповідно до ст.185 ЦПК України, про що повідомити позивача та надати їй строк для виправлення викладених вище недоліків.

Згідно з частиною 3 статті 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначенні статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору купівліпродажу житлового будинку дійсним, визнання права власності на житловий будинок та земельну ділянку - залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому строк для виправлення викладених вище недоліків не пізніше десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення недоліків у встановлений строк позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. Ф. Орлова