ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4025/26 Справа № 204/9757/25 Суддя у 1-й інстанції - Черкез Д. Л. Суддя у 2-й інстанції - Красвітна Т. П.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

30 січня 2026 року м.Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі судді Красвітної Т.П., ознайомившись з апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на рішення Чечелівського районного суду м.Дніпра від 25 грудня 2025 року по справі за позовною заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Каверіна-1» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості по оплаті послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Чечелівського районного суду м.Дніпра від 25 грудня 2025 року позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Каверіна-1» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості по оплаті послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій задоволено частково.

На зазначене вище рішення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 подали апеляційну скаргу, яка підписана представником за довіреністю Забарою В.В.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 356 ЦПК України, апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До апеляційної скарги додаються довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Частиною 2 ст. 15 ЦПК України передбачено, що представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

За змістом ч. 4 ст. 62 ЦПК України, повноваження адвоката, як представника, підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 02.06.2016 року №1401-VIII, яким Конституцію України доповнено статтею 131-2.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 131-2 Конституції України, виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Пунктом 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України визначено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» (до 30.09.2016 року), здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Частиною 2 статті 60 ЦПК України встановлено, що під час розгляду спорів, що виникають з трудових правовідносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи; справи, що виникають з трудових правовідносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Із аналізу вказаного слідує, що вказана справа не належить до категорії малозначних, оскільки позивачем заявлено вимоги майнового характеру (стягнення заборгованості у розмірі 143080,57 грн), що перевищують тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а відтак представниками в ній можуть бути лише адвокати.

По своїй суті підписання та/або подання апеляційної скарги є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва, яке має здійснюватися адвокатами.

Згідно ч. 1 ст. 17 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності. Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

Інформація, внесена до Єдиного реєстру адвокатів України, є відкритою на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України. Рада адвокатів України і відповідні ради адвокатів регіонів надають витяги з Єдиного реєстру адвокатів України за зверненням адвоката або іншої особи (ч. 4 ст. 17 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Судом апеляційної інстанції встановлено, що згідно Єдиного реєстру адвокатів України, представник відповідачів (апелянтів) ОСОБА_4 не має права на заняття адвокатською діяльністю.

За таких обставин ОСОБА_4 не має процесуального права на представництво інтересів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у апеляційному суді при розгляді даної справи.

Крім того, вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження було встановлено, що апелянтами не сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги. Подано клопотання про звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору. В обгрунтування зазначеного клопотання вказано, що майновий стан відповідачів не дає змоги сплати повністю судовий збір у зв`язку з матеріальною скрутою.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а з підстав, визначених частиною 1 цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За змістом положень ст. 8 вказаного Закону питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обгрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, стаття 8 Закону України «Про судовий збір» містить вичерпний перелік підстав, які суду необхідно врахувати для вирішення питання, зокрема, про звільнення від сплати судового збору.

Верховний Суд у постанові від 26 березня 2018 року у справі 910/17455/17 дійшов висновку, що єдиною підставою для вчинення судом дій, що передбачені ст. 8 Закону України "Про судовий збір", є врахування судом майнового стану сторін. При цьому, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком, а обґрунтування пов`язаних з цим обставин та подання доказів, які свідчать про неможливість або ускладнення в здійснення оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на зацікавлену особу.

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження № К/9901/14384/18).

Обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний матеріальний стан заявника для цілей відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Судом встановлено, що за подання апеляційної скарги відповідачам необхідно сплатити 3633,60 грн (3028,00 грн * 150% * 0,8).

До клопотання про звільнення або відстрочення від сплати судового збору відповідачами долучено: довідку ДТЕФК №234 від 31.12.2025 про те, що за період з 01.01.2025 по 31.12.2025 сукупний дохід ОСОБА_3 складає 117766,28 грн, з яких 5% складає - 5888,31; довідку ДТЕФК №235 від 31.12.2025 про те, що за період з 01.01.2025 по 31.12.2025 сукупний дохід ОСОБА_1 складає 131903,24 грн, з яких 5% складає - 6595,16 грн; довідку про доходи №8257 2502 2022 9209 від 06.01.2026, виданої Центральним об`єднаним управлінням ПФУ в м.Дніпрі в Дніпропетровській області, з якої вбачається, що сума пенсії за період з 01.01.2025 по 31.12.2025 ОСОБА_2 складає 76135,84 грн, з яких 5% - 3806,79 грн.

Враховуючи майновий стан відповідачів та те, що розмір судового збору за подання апеляційної скарги (3633,60 грн) не перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу за попередній календарний рік, заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору або його відстрочення підлягає задоволенню.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" № 3674-VI від 08 липня 2011 року (в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги) ставка судового збору при зверненні з апеляційною скаргою на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, тому сума судового збору складає 3633 (три тисячі шістсот тридцять три грн) 60 коп.

Судовий збір підлягає сплаті на рахунок:

Отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/Шев.р/ 22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155 , Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0004628, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу призначення платежу: судовий збір, за скаргою прізвище, ім`я та по батькові (найменування) платника, Дніпровський апеляційний суд (м.Дніпро).

Враховуючи викладене, наявні підстави для залишення апеляційної скарги без руху та надання апелянту часу для усунення вказаного вище недоліку.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про звільнення або відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на рішення Чечелівського районного суду м.Дніпра від 25 грудня 2025 року по справі за позовною заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Каверіна-1» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості по оплаті послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, - залишити без руху для усунення вказаного в ухвалі недоліку протягом 10 (десяти) днів з дня вручення копії ухвали.

У разі не виконання вимог ухвали у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута апелянту.

Суддя Т.П.Красвітна