УХВАЛА

про направлення матеріалів позовної заяви за підсудністю

23 січня 2026 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце фактичного проживання: АДРЕСА_2 ) поданої та підписаної ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_3 ; адреса для листування: АДРЕСА_4 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_5 ; місце реєстрації як внутрішньо переміщена особа: АДРЕСА_6 ) про стягнення аліментів на утримання дружини під час вагітності, -

встановив:

24 вересня 2025 року діючи в інтересах позивача ОСОБА_2 підписала і через систему «Електронний суд» подала до суду позовну заяву до відповідача про стягнення аліментів на утримання дружини під час вагітності, у якому просила стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на утримання жінки під час вагітності у розмірі частки від всіх видів заробітку (доходу) відповідача, з моменту звернення з позовною заявою до суду та до досягнення дитиною трирічного віку. Окремо поданим клопотанням просила витребувати докази.

Відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції матеріали позовної заяви з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.09.2025 року передано судді Булах Є.М. 25.09.2025 року.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.10.2025 року матеріали позовної заяви повернуто заявнику без розгляду.

Постановою Херсонського апеляційного суду від 30.10.2025 року ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 03.10.2025 року про повернення позовної заяви заявнику без розгляду скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 10.12.2025 року вказана справа передана в провадження судді Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М. 11.12.2025 року.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, внаслідок чого ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 11.12.2025 року позовну заяву залишено без руху. Позивачу/представнику надано 5-ти денний строк на усунення недоліків вказаних у ній.

16.01.2026 року від представника позивача через систему «Електронний суд» надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції суду передано головуючому у справі судді Булах Є.М. 19.01.2026 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження заяви про усунення недоліків.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі та дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За загальним правилом, визначеним ч. 1ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини у справах «Верітас проти України» та «Сокуренко та Стригун проти України», суд не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні п.1 ст.6 Конвенції у разі перевищення ним своїх повноважень, визначених процесуальним законодавством. Зокрема, повноваження суду на розгляд конкретної справи, заяви або скарги визначається правилами підвідомчості та підсудності.

Відповідно до ч. 1ст. 8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Під підсудністю у цивільному процесуальному праві розуміють інститут (тобто сукупність правових норм), який регулює віднесення справ, які підлягають розгляду судами цивільної юрисдикції, до відання конкретного суду судової системи України для розгляду по першій інстанції. Тобто, визначити підсудність цивільної справи означає встановити компетентний, належний суд у цій справі.

Як роз`яснено у пунктах 34, 37 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» від 01.03.2013 р. №3, якщо інше не встановлено ЦПК, позови пред`являються: до фізичної особи - до суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування; до юридичної особи - за її місцезнаходженням, яке стосовно фізичної особи визначається відповідно до положень статті 29 ЦК і статті 3 Закону України від 11 грудня 2003 року N1382-IV «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», а щодо юридичної особи - за положеннями статті 93 ЦК. Право вибору між судами, яким згідно із правилом загальної підсудності і правилом альтернативної підсудності підсудна справа, належить виключно позивачеві.

Саме позивач повинен зазначити підстави звернення із позовом до відповідного суду.

Позивач звернувся до суду з вимогою про стягнення аліментів, на яку поширюються у тому числі і правила альтернативної підсудності визначені ст. 28 ЦПК України та не поширюються правила виключної підсудності, визначені ст. 30 ЦПК України.

Відповідно до частини 1 ст. 28 ЦПК України позови про стягнення аліментів можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Відповідно до інформації про внутрішньо переміщену особу з Єдиної інформаційної системи соціальної сфери, отриманої судом 12.01.2026 року за №2229571 позивач значиться зареєстрованим з 19.12.2023 року як ВПО за адресою: АДРЕСА_7 .

Як встановлено з позовної заяви та заяви про усунення недоліків позову, позивач в обґрунтування звернення до Херсонського міського Херсонської області посилався на правила територіальної підсудності визначені положеннями ст.27 ЦПК України, за місцем реєстрації відповідача.

Відповідно до інформації про внутрішньо переміщену особу з Єдиної інформаційної системи соціальної сфери, отриманої судом 12.01.2026 року за №2229597 відповідач значиться зареєстрованим з 24.05.2022 року як ВПО за адресою: АДРЕСА_6 .

Відповідно до ч. 1 ст.1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» внутрішньо переміщеною особою є громадянин України, іноземець або особа без громадянства, яка перебуває на території України на законних підставах та має право на постійне проживання в Україні, яку змусили залишити або покинути своє місце проживання у результаті або з метою уникнення негативних наслідків збройного конфлікту, тимчасової окупації, повсюдних проявів насильства, порушень прав людини та надзвичайних ситуацій природного чи техногенного характеру.

Згідно положень ч. 1ст. 4 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», факт внутрішнього переміщення підтверджується довідкою про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, що діє безстроково, крім випадків, передбачених статтею 12 цього Закону.

Порядок оформлення і видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи затверджений постановою Кабінету Міністрів України «Про облік внутрішньо переміщених осіб» від 01.10.2014 № 509, абзацом 2 пункту 1 якої визначено, що довідка є документом, який підтверджує факт внутрішнього переміщення і взяття на облік внутрішньо переміщеної особи.

Згідно з пунктом 9 Правил реєстрації місця проживання, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2016 № 207(в редакції, яка була чинна до 15.08.2017 включно), відомості про реєстрацію/зняття з реєстрації місця проживання вносяться до паспорта громадянина України, тимчасового посвідчення громадянина України, посвідки на постійне проживання, посвідки на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист, а відомості про реєстрацію місця перебування до довідки про звернення за захистом в Україні та довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи (документ, до якого вносяться відомості про місце перебування) шляхом проставлення в них відповідного штампа реєстрації місця проживання/перебування особи за формою згідно з додатком 1.

09.08.2017 Кабінетом Міністрів України було прийнято постанову № 579 Про внесення зміни до пункту 9 Правил реєстрації місця проживання, якою внесено зміни до пункту 9 «Правил реєстрації місця проживання», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2016 № 207 «Про затвердження Правил реєстрації місця проживання та Порядку передачі органами реєстрації інформації до Єдиного державного демографічного реєстру», а саме виключено в абзаці першому слова «та довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи».

Разом із цим, згідно з ч. 1 ст.5 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у статті 1 цього Закону.

Зазначені норми вказують на те, що довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на певний період. Положеннями ч. 1 ст.5 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» зазначену довідку віднесено до документів, що підтверджують місце проживання особи.

Закон України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» є спеціальним законом щодо вказаних осіб та саме він підлягає застосуванню.

Також, у постанові від 29 липня 2019 року у справі №409/2636/17 Верховний Суд вказав на те, що вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, необхідно також враховувати імперативні положення спеціального Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», згідно зі ст. 5 якого довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у ст. 1 цього Закону.

Так, у своєму роз`ясненні від 02.09.2022 року Верховний Суд зазначив, що якщо особа-переселенець зареєструвалася на новому місці як ВПО, то маючи відповідну довідку про взяття на облік, переселенець може звертатись з позовом до суду у місці свого тимчасового перебування. Але якщо такої довідки у переселенця немає, тобто особа з тих чи інших причин не зареєструвалася як ВПО, але все ж хоче подати позов у суд, то, на жаль, у такому випадку позов у найближчий суд особа подати не зможе. В такому випадку переселенці повинні подавати позови в ті суди, яким була визначена територіальна підсудність судів, які залишаються в зоні бойових дій чи в окупації. Винятком є встановлення факту смерті.

Таким чином, встановивши, що відповідач з 24.05.2022 року зареєстрував своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_6 як Внутрішньо переміщена особа про що свідчить довідка №4809- від 24.05.2022 року і така довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи визнається документом, що підтверджує зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання/перебування відповідача при визначені підсудності розгляду справ, суд дійшов висновку, що дана справа не підсудна Херсонському міському суду Херсонської області.

У відповідності до п.1. ч.1ст.31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Оскільки справа не належить до розгляду Херсонським міським судом Херсонської області, з урахуванням викладеного та зважаючи на предмет спору, вважаю за необхідне передати цю справу за належністю до Баштанського районного суду Миколаївської області, для розгляду за підсудністю за зареєстрованим станом на час подання позову до суду місцем проживання/перебування відповідача, з метою дотримання прав учасників процесу, гарантованих державою, в тому числі й під час дії воєнного стану.

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстав, передбачених пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення (ч. 3 ст.31 ЦПК України).

У відповідності до положень ч. ч. 1, 2 статті 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

З огляду на викладене, керуючись ст. ст. 4, 27, 30-32, 186 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце фактичного проживання: АДРЕСА_2 ) поданої та підписаної ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_3 ; адреса для листування: АДРЕСА_4 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_5 ; місце реєстрації як внутрішньо переміщена особа: АДРЕСА_6 ) про стягнення аліментів на утримання дружини під час вагітності - передати для розгляду за підсудністю до Баштанського районного суду Миколаївської області (Миколаївська область, м. Баштанка, вул. Полтавська, буд.43).

Копію ухвали надіслати позивачу(представнику).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Херсонського апеляційного суду в порядку ст.355 ЦПК України.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У відповідності до ч. 3 ст.31 ЦПК України на підставі цієї ухвали не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а вразі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення передати справу до Баштанського районного суду Миколаївської області (Миколаївська область, м. Баштанка, вул. Полтавська, буд.43).

СуддяЄ. М. Булах