Справа № 461/5955/23
Провадження № 2-п/461/16/26
УХВАЛА

27.01.2026 року Галицький районний суд міста Львова у складі:

головуючого судді Мироненко Л.Д.

за участі секретаря судового засідання Курилюк А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Галицького районного суду м. Львова від 03 жовтня 2023 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Галицького районного суду м. Львова із вищенаведеною заявою, яку обґрунтовує тим, що вона не була обізнаною про призначення судових засідань та розгляд справи у Галицькому районному суді м. Львова щодо стягнення з неї заборгованості за кредитним договором. Жодним чином не була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи та не отримувала судових повісток, ухвал чи повідомлень поштовим зв`язком, оскільки вона зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 . В той час, як кореспонденція надсилалась за адресою: АДРЕСА_2 .

Про наявність судового рішення у даній справі відповідачці стало відомо лише після блокування її карткового рахунку приватним виконавцем. У зв`язку з чим, її представником було направлено до Галицького районного суду м. Львова запит про ознайомлення з матеріалам цивільної справи та з якими останній фактично ознайомився 28.10.2025 року.

Також зазначила, що з позовними вимогами вона не згодна. Позивачем в обґрунтування заявленого розміру позовних вимог було надано «довідку-розрахунок заборгованості ОСОБА_1 за кредитним договором NoZ07.00302.006124008 від 24.12.2019 року станом на 20.06.2023 року». Олнак, з вказаного розрахунку не вбачається які первісні дані було використано під час його формування та за якими формулами його було здійснено, що позбавляє суд та відповідача по справі перевірити правильність проведеного позивачем розрахунку заборгованості.

Заявник та її представник в судове засідання не з`явились, хоча були належним чином повідомлені про дату і час його проведення. Представник заявника подав до суду заяву про проведення вказаного судового засідання без його участі.

Представник АТ «Ідея Банк» в судове засідання не з`явився. Жодних заяв чи клопотань від нього до суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи та подану заяву, оцінивши доводи учасників справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що заочним рішенням Галицького районного суду м. Львова від 03.10.2023 року Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором було задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» заборгованість за договором кредиту та страхування № Z07.00302.006124008 від 24.12.2019 року в розмірі 199371 грн. 80 коп. та судовий збір в розмірі 2990 грн.57 коп.

Статтею 284 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно із положеннями ст.285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Відповідно до ч. 11 ст. 272 ЦПК України якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Копія позовної заяви та ухвали Галицького районного суду м. Львова від 28.07.2023 року про відкриття провадження по справі, судова повістка на 03.10.2023 року були направлені судом за адресою зареєстрованого місця проживання відповідача (встановленого судом згідно з відповіддю з державного демографічного реєстру № 165304 від 31.07.2023 року) засобами поштового зв`язку, однак рекомендовані листи із зазначеною кореспонденцією не були вручені та повернулись на адресу суду «за закінченням терміну зберігання».

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі №913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-6).

В силу вимог ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, суд приходить до переконання, що ОСОБА_1 було належним чином повідомлено про дату та час розгляду цивільної справи про стягнення з неї заборгованості за кредитним договором.

Крім того, заявник в заяві про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ч. 1ст. 288 ЦПК України не вказав та не надав жодного доказу, в розумінні ст. 76 ЦПК України, який би мав істотне значення для правильного вирішення справи.

Доводи ОСОБА_1 про те, що з наданого АТ «Ідея Банк» розрахунку не вбачається які первісні дані було використано під час його формування та за якими формулами його було здійснено, що позбавляє суд та відповідача по справі перевірити правильність проведеного позивачем розрахунку заборгованості є необґрунтованими. Суд враховує, що в матеріалах цивільної справи наявна виписка по особовому рахунку відповідача за період з 20.06.2000 року по 20.06.2003 року, яка містить дані про всі нарахування та погашення кредитної заборгованості. Вказана банківська виписка була скерована ОСОБА_1 , разом з позовною заявною та згодом надана її представнику при ознайомленні з матеріалами справи.

Фактично наведені стороною відповідача посилання є незгодою із рішенням суду першої інстанції, встановленими ним обставинами, наданою судом оцінкою доказам та застосованими до спірних відносин нормами законодавства, що є підставою для апеляційного оскарження рішення, а не для скасування заочного рішення, адже суд першої інстанції не має права скасовувати заочне рішення для надання іншої оцінки тим самим обставинам та доказам, що вже наявні у матеріалах справи, а інших доказів відповідач суду не надав.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 126, 127, 260, 287, 288, 353 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Галицького районного суду м. Львова від 03 жовтня 2023 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,- відмовити.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Строк на апеляційне оскарження рішення, згідно ст.287 ЦПК України починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Мироненко Л.Д.