Справа № 638/443/23
Провадження № 2/638/615/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2026 року суддя Шевченківського районного суду м. Харкова Подус Г.С., письмові заперечення позивача ОСОБА_1 від 22.01.2026 року на дії головуючого у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи приватний нотаріус ХМНО Харківської області Решетняк І.С., ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в особі матері ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , служба у справах дітей Шевченківського району Департаменту служб у справах дітей ХМР про визнання договору купівлі-продажу недійсним -

встановив:

В провадженні Шевченківського районного суду м.Харкова перебуває вказана цивільна справа.

Позивач звернувся до суду з клопотаннями, в яких заявив заперечення в порядку ст.214 ЦПК України на дії головуючого судді Подус Г.С.

В обґрунтування клопотання від 22.01.2026 року зазначив, що головуючим було неправомірно відкрито судове засідання та поставлено на обговорення відвід ОСОБА_1 головуючому судді, оскільки позивач вважає, що це питання повинно було бути вирішено ще до судового засідання, оскільки було подано до суду 13.01.2026 року. Також заперечував проти того, що судои за результатами розгляду заяви про відвід було проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Крім того, вказував, що в матеріалах справи знаходиться велика кількість клопотання позивача, які судом не вирішуються, а поведінка головуючого свідчить про свідоме затягування процесу з метою ухвалення в подальшому рішення про відмову у задоволенні позову.

Суд дослідивши матеріали заперечення позивача від 22.01.2026 року зазначає наступне.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість , керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

При одноособовому розгляді справи суддя, який розглядає справу, є головуючим у судовому засіданні. Головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи (частини перша, друга статті 214 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Статус головуючого у судовому засіданні врегульовано статтею 214 ЦПК України, частиною 2 якої визначено, що головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи, як передбачено ч. 2 ст. 214 ЦПК України.

Частиною третьою ст. 214 ЦПК України передбачено, що у разі виникнення заперечень у будь-кого з учасників справи, а також свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів щодо дій головуючого ці заперечення заносяться до протоколу судового засідання і про їх прийняття чи відхилення суд постановляє ухвалу.

Отже, зі змісту статті 214 ЦПК України вбачається можливість розгляду в порядку, визначеному цією статтею, заперечень на дії головуючого, вчинені саме під час ведення ним судового засідання, натомість викладені позивачем обставини стосуються незгоди із процесуальними рішеннями та діями судді в процесі. Також наголошував на затягуванні розгляду справи головуючим.

Суд зазначає, що відповідно до п.п. 3, 4 ч.5 ст.12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість , роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

З аналізу матеріалів цивільної справи №638/443/23 вбачається, що незалежно від сумлінної явки позивача ОСОБА_1 у судові засідання, саме його поведінка (подання великої кількості клопотань, заяв та заперечень) гальмує швидке вирішення спору по суті.

Також суд звертає увагу на те, що у своєму рішенні по справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав на те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що його безпосередньо стосуються, утримуватися від використання методів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, не допускати свідомих маніпуляцій, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Стосовно зауважень щодо розгляду заяви про відвід, суддя зазначає, що заява була розглянута у відповідності до норм ЦПК України та передана в подальшому іншому судді з метою встановлення наявності або відсутності об`єктивних причин для відводу головуючого судді. Незгода ОСОБА_1 з вказаним процесуальним рішенням є його суб`єктивним сприйняттям обставин, не пов`язаним із дійючими нормами ЦПК України.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відхилення заперечень на дії головуючого.

Керуючись ст.ст. 212, 214, 230, 259, 260, 353 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Відхилити заперечення позивача ОСОБА_1 на дії головуючого судді Подус Г.С. при розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи приватний нотаріус ХМНО Харківської області Решетняк І.С., ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в особі матері ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , служба у справах дітей Шевченківського району Департаменту служб у справах дітей ХМР про визнання договору купівлі-продажу недійсним.

Ухвала остаточна та окремому оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя: