Справа № 646/487/26
№ провадження 2/646/1882/2026
У Х В А Л А

29.01.26 м.Харків

Суддя Основ`янського районного суду м. Харкова Янцовська Т.М., розглянувши матеріали цивільної справи № 646/487/26 за позовною заявою Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в:

Представник позивача через систему «Електронний суд» звернувся до суду з позовною заявою про стягнення заборгованості.

Ухвалою суду від 26.01.2026 позовну заяву про стягнення заборгованості залишено без руху, надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

27.01.2026 року до суду від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Суд дослідивши матеріали справи та заяви про усунення недоліків, приходить до наступного.

На виконання вимог ухвали від 16.01.2026 представником позивача надано докази направлення позовної заяви відповідачу на електронну адресу, яка була вказана в оферті на укладання угоди.

Частина 7 статті 43 ЦПК України передбачає, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Верховний Суд у постанові від 17.08.2023 по справі №296/1532/21 зазначив, що відповідно до ч.7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Саме опис вкладення є офіційним підтвердженням наявності у відправленні того пакету документів, який був надісланий відправником.

Крім того, відповідно до п.п. 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05 березня 2009 року (надалі Правила), внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

За змістом положень вищевказаних Правил доказом, що підтверджує прийняття оператором поштового зв`язку поштового відправлення для пересилання є виданий ним відправникові розрахунковий документ встановленої форми, разом з тим, опис вкладення є підтвердженням того, які саме документи вкладені до поштового відправлення.

Наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку Укрпошта від 12 травня 2006 року № 211 затверджено Порядок пересилання поштових відправлень (надалі Порядок), в п. 3.2. якого наведено зразок оформлення опису вкладення за формою 107, де відправник складає опис вкладення поштового відправлення у двох примірниках із зазначенням у ньому найменування одержувача та його адреси, поіменного переліку предметів, зазначення кількості кожного предмета, його оголошеної цінності, загальної кількості предметів та загальної оголошеної цінності вкладення і підписує його.

Верховний Суд у постанові від 14 листопада 2018 року по справі № 761/9285/17 зробив висновок про те, що належним доказом надіслання документів може бути опис вкладення разом з розрахунковим документом, а факт отримання підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Таким чином, належним доказом направлення учаснику справи копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів є розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), виданий відправникові оператором поштового зв`язку при прийнятті реєстрованого поштового відправлення для пересилання та опис вкладення, оформлений відповідно до форми 107 Порядку пересилання поштових відправлень із зазначенням адреси і найменування адресата, заповнений відповідно до переліку додатків, долучених до позовної заяви, а також зазначенням номеру поштового відправлення на такому описі.

Згідно зі ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Згідно зі ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

З урахуванням вищенаведеного, суддя вважає, що направлення на електронну пошту відповідача позовної зави з додатками не є належним доказом, а тому позовну заяву необхідно повернути позивачу та вважати її неподаною.

На підставі викладеного та керуючись ч. 3 ст. 185 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - вважати неподаною і повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Т.М. Янцовська