ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

07 січня 2026 року

м. Харків

справа № 643/536/15

провадження № 22-ц/818/1540/26

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Тичкової О.Ю.,

суддів колегії Маміної О.В., Кружиліної О.А.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у цивільній справі за апеляційною скаргою Салтівського ВДВС у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції на ухвалу Салтівського районного суду м. Харкова від 24 вересня 2025 року у складі судді Новіченко Н.В. по справі за скаргою ОСОБА_1 на бездіяльність державного виконавця Салтівської ВДВС у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції під час виконання рішення Московського районного суду м. Харкова від 07.08.2017, -

у с т а н о в и в:

Ухвалою Салтівського районного суду м. Харкова від 24 вересня 2025 року скаргу ОСОБА_1 задоволено.

На вказане судове рішення, 19 листопада 2025 року, Салтівський ВДВС у м. Харкові подав апеляційну скаргу.

Разом з апеляційною скаргою подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції. В обґрунтування клопотання ВДВС зазначає, що копію оскаржуваної ухвали суду було отримано 14.10.2025. У зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України, згідно з Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 15.03.2022 № 2119-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» запроваджено воєнний стан. Відповідно до листа Міністра юстиції України від 26.07.2023 № 98793/23/34-23, у зв`язку з підвищенням ризику масованих ворожих обстрілів, зокрема об`єктів цивільної інфраструктури українських міст Центр протидії дезінформації при РНБО України закликає бути особливо уважними і не ігнорувати сигнали повітряної тривоги. З метою підготовки персоналу до дій у разі виникнення надзвичайних ситуацій на об`єктах з масовим перебуванням людей було надано на ознайомлення рекомендації стосовно вжиття заходів для забезпечення безперебійної роботи та створення безпечних умов роботи персоналу. У в`язку з постійним оголошенням попереджувального сигналу «Повітряної тривоги», на території м. Харкова, систематичними обстрілами з боку агресора, працівники відділу, для збереження свого життя та здоров`я, вимушені залишати свої робочі місця на та прямувати до укриття, та перебувати там тривалий час до закінчення повітряної тривоги. Нерегулярні відключення світла у зв`язку з атакою, та в результаті пошкоджень, критичної інфраструктури міста не дають змогу своєчасно належним чином здійснювати посадові обов`язки, у зв`язку із значним, збільшується навантаження на державних виконавців, Відділ працює на межі можливості. Має факт значного навантаження на працівників Відділу. Навантаження на одного виконавця доходить до двох тисяч виконавчих проваджень. Крім того, у зв`язку з обмеженою кількістю працівників неможливо виконувати усі покладені функції, які виконувались до впровадження воєнного стану

Ухвалою судді Харківського апеляційного суду від 22 грудня 2025 року доводи наведені скаржником, як на підставу пропуску строку на апеляційне оскарження, визнано неповажними та апеляційну скаргу Салтівського ВДВС у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції на ухвалу Салтівського районного суду м. Харкова від 24 вересня 2025 року залишено без руху, надано строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, а саме: надання клопотання про поновлення строку з обґрунтуванням більш поважних доводів для поновлення строку, сплати судового збору у розмірі 3028 грн.

Також, було роз`яснено, що у разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

26 грудня 2025 року на виконання вимог ухвали від 22.12.2025 до Харківського апеляційного суду надійшла заява Салтівського ВДВС про поновлення строку на апеляційне оскарження з обгрутуванням більш поважних доводів. В обгрунтування заяви скаржник посилається на раніше зазначені доводи, а саме, що копію оскаржуваної ухвали суду було отримано 14.10.2025. У зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України, згідно з Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 15.03.2022 № 2119-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» запроваджено воєнний стан. З постійним оголошенням попереджувального сигналу «Повітряної тривоги», на території м. Харкова, систематичними обстрілами з боку агресора, працівники відділу, для збереження свого життя та здоров`я, вимушені залишати свої робочі місця на та прямувати до укриття, та перебувати там тривалий час до закінчення повітряної тривоги. Нерегулярні відключення світла у зв`язку з атакою, та в результаті пошкоджень, критичної інфраструктури міста не дають змогу своєчасно належним чином здійснювати посадові обов`язки, у зв`язку із значним, збільшується навантаження на державних виконавців, Відділ працює на межі можливості. Має факт значного навантаження на працівників Відділу. Навантаження на одного виконавця доходить до двох тисяч виконавчих проваджень. Крім того, у зв`язку з обмеженою кількістю працівників неможливо виконувати усі покладені функції, які виконувались до впровадження воєнного стану.

Судова колегія вважає, що наведені доводи скаржника є необґрунтованими та не можуть бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною 2 ст. 354 ЦПК України визначено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Отже з матеріалів справи вбачається, що оскаржувана ухвала суду постановлена 24.09.2025 року, повний текст складено 10.10.2025, копію рішення суду отримано 13.10.2025 року. З апеляційною скаргою скаржник звернувся 19.11.2025 року.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язав сторін у справі, визначених ЦПК України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк на звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Поважними причинами можуть визнаватись лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Перелік поважних причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення.

Відповідно до положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, згідно з якою кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Як зазначив Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Німеччини» (Тeuschler v. Germany).

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Цивільним процесуальним кодексом України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Також необхідно зазначити, що судом досліджуються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У пункті 47 рішення у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що рішення про поновлення строку на оскарження може порушити принцип правової визначеності та свобода розсуду судів при вирішенні питання про поновлення не є необмеженою. У кожному випадку суди мають встановлювати, чи виправдовують причини поновлення строку на оскарження втручання у принцип остаточності судового рішення.

Дотримання строків є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

Відповідного висновку дійшов і Верховний Суд у постанові від 16 березня 2021 року (справа № 626/2450/14-ц).

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує про те, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки («Каракуця проти України», 18986/06 від 16.02.2017, «Смірнова проти України», 36655/02 від 08.11.2005).

Судова колегія зазначає, що вказані Салтівським ВДВС причини пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення не свідчить про пропуск процесуального строку з поважних причин.

Суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність правових підстав для поновлення процесуального строку, встановленого статтею 354 ЦПК України, оскільки не визнає причину його пропуску поважною.

Відповідно до ч. 4 ст. 357 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини зазначив, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини від 7 липня 1989 року у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії, № 11681/85, § 35).

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини від 21 грудня 2010 року у справі Перетяка і Шереметьєв проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34).

На підставі викладеного, суд відмовляє Салтівському ВДВС Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції у відкритті апеляційного провадження на ухвалу Салтівського районного суду м. Харкова від 24 вересня 2025 року.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 357, 358 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Салтівського ВДВС у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції на ухвалу Салтівського районного суду м. Харкова від 24 вересня 2025 року у складі судді Новіченко Н.В. по справі за скаргою ОСОБА_1 на бездіяльність державного виконавця Салтівської ВДВС у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції під час виконання рішення Московського районного суду м. Харкова від 07.08.2017.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Головуючий О.Ю.Тичкова

Судді О.В.Маміна

О.А.Кружиліна