УХВАЛА

про виправлення описки в судовому наказі

27 січня 2026 року м. Дніпро

Соборний районний суд міста Дніпра в складі: головуючого судді Покопцевої Д.О., розглянувши в письмовому провадженні без виклику учасників справи заяву представника ОСОБА_1 адвоката Козачук Олександра Анатолійовича про внесення виправлень в судовий наказ, виданий 16 грудня 2021 року Жовтневим районним судом міста Маріуполя в справі ЄУН 263/13858/21

ВСТАНОВИВ:

Рух справи

25.12.2025р. до Соборного районного суду міста Дніпра через підсистему «Електронний суд» надійшла заява від представника ОСОБА_1 адвоката Козачук О.А. (діє згідно ордеру від 15.12.2025р.), в якій заявник просить

- до розгляду даної заяви по суті заборонити приймати до виконання судовий наказ Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 16.12.2021 у справі № 263/13858/21 (провадження №2 н/263/2647/2021) про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) аліментів на утримання неповнолітньої дитини дочки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менш ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подачі заяви про видачу судового наказу, тобто з 28.10.2021 року та до повноліття дитини;

- виправити помилку у пункті першому резолютивної частини Судового наказу Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 16.12.2021 у справі № 263/13858/21 (провадження №2-н/263/2647/2021) шляхом визначення не лише мінімального, а й максимального розміру аліментів, встановленого частиною п`ятою статті 183 Сімейного кодексу України «не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину»

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.12.2025р. головуючою у справі визначена суддя Покопцева Д.О.

Справу фактично передано 30.12.2025р. по реєстру.

З 12.01.2026 по 23.01.2026р.р. головуючий перебувала у черговій тарифній відпустці.

15.01.2026р. від представника ОСОБА_5 адвоката Дітковського А.М. (діє згідно ордеру від 04 грудня, рік видачі ордеру не вказаний) через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання про надання дозволу йому та стягувачу ОСОБА_5 приймати участь в судовому засіданні щодо розгляду заяви представника боржника про виправлення помилки у виконавчому документі, яке призначене на 27.01.2026р., о 11:40год., в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

19.01.2026р. від боржника Єсаян Е.М. надійшло клопотання про розгляд заяви про виправлення помилки у судовому наказі Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 16.12.2021р. у справі № 263/13858/21 без його участі, наполягає на задоволенні заяви.

19.01.2026р. від представника ОСОБА_1 адвоката Козачук О.А. надійшла заява про надання можливості цьому представнику приймати участь у судовому засіданні у справі №263/13858/21, призначеному на 27.01.2026р. об 11:40, та у всіх наступних судових засіданнях (у разі їх призначення), в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

23.01.2026р. від представника ОСОБА_1 адвоката Козачук О.А. надійшла заява про здійснення розгляду заяви про виправлення помилки у судовому наказі Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 16.12.2021 у справі №263/13858/21 за відсутності заявника ( ОСОБА_1 ) та його представника адвоката Козачука О.А. (за зайнятістю).

Провести судове засідання 27.01.2026р. виявилося технічно неможливим через відключення будівлі Соборного районного суду міста Дніпра від електропостачання з 11.15год. до 18.30год.

Згідно ч.5 ст. 212 ЦПК України, ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, його представник, який подав відповідну заяву.

Неявка стягувача і боржника не є перешкодою для розгляду заяви (ч.3 ст.432 ЦПК України).

Доводи боржника

В обгрунтування поданої заяви зазначено, що судом було допущено помилку у формулюванні розміру аліментів, а саме: 1/4 частина з усіх видів заробітку (доходу), але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку , щомісячно, починаючи з дня подачі заяви про видачу судового наказу, тобто з 28.10.2021 та до повноліття дитини. У свою чергу, Законом України від 17.05.2017 № 2037-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» були внесені зміни, у тому числі, до Сімейного кодексу України (надалі СК України ), а саме: 5) стаття 183 СК України була доповнена частиною п`ятою наступного змісту: «5. Той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину однієї чверті, на двох дітей однієї третини, на трьох і більше дітей половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину ».

Вищевказаний закон, згідно частини першої розділу ІІ Прикінцевих положень, набрав чинності 08.07.2017 (через місяць з дня офіційного опублікування у виданні «Голос України» від 08.06.2017 № 102).

Тобто, на момент видачі судового наказу редакція статті 183 СК України, на яку послався Жовтневий районний суд міста Маріуполя Донецької області, вже більше чотирьох років містила обмеження максимального розміру аліментів, але у судовому наказі відповідного обмеження помилково не було наведено.

У свою чергу, відсутність у судовому наказі обмеження максимального розміру аліментів призведе до порушення прав боржника в разі добровільного виконання вказаного виконавчого документа або в разі пред`явлення його стягувачем до примусового виконання.

Допущена судом помилка порушує принцип правової визначеності, відповідно до якого правові норми мають бути чіткими, зрозумілими, доступними і застосовуватися передбачувано, гарантуючи громадянам можливість розуміти свої права та обов`язки, а судам застосовувати закон логічно і послідовно, запобігаючи свавіллю та забезпечуючи стабільність правовідносин і законні очікування. Це складова верховенства права, що вимагає від законів передбачуваності, послідовності правозастосування та дотримання принципу res judicata (незмінності судових рішень).

З огляду на принцип правової визначеності, боржник має право розраховувати що виконання судового наказу у добровільному або у примусовому порядку буде здійснюватися у цілковитій відповідності з нормами частини п`ятої статті 183 СК України.

До розгляду даної заяви по суті просить заборонити приймати до виконання судовий наказ Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 16.12.2021 у справі № 263/13858/21 (провадження №2 н/263/2647/2021) про стягнення з ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) аліментів на утримання неповнолітньої дитини дочки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менш ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подачі заяви про видачу судового наказу, тобто з 28.10.2021 року та до повноліття дитини; виправити помилку у пункті першому резолютивної частини Судового наказу Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 16.12.2021 у справі № 263/13858/21 (провадження №2-н/263/2647/2021) шляхом визначення не лише мінімального, а й максимального розміру аліментів, встановленого частиною п`ятою статті 183 Сімейного кодексу України «не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину»

Позиція стягувача

Правом подання заперечень або пояснень по суті поданої заяви стягувач ОСОБА_5 та її представник адвокат Дітковський А.М. не скористалися, зі змістом поданої заяви ознайомлені, на підтвердження чого в матеріалах справи наявні квитанція № 5421820 від 19.12.2025р. про доставку документів до зареєстрованого електронного кабінету користувача ЄСІТС ОСОБА_5 та довідка про доставку 30.12.2025р. електронного документу «реєстраційна картка вхідного документу» з прикріпленими файлами; про дату та час розгляду справи сповіщені належним чином, про що в матеріалах справи наявна довідка про доставку до електронного кабінету користувача ЄСІТС ОСОБА_5 судової повістки.

За положеннями ч.3 ст. 13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Встановлені судом обставини

Згідно Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затвердженого наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28.02.2025р. № 376, з 24.02.2022 по 20.05.2022р.р. в м. Маріуполі Донецької області велися бойові дій, з 21.05.2022р. місто є тимчасово окупованим російською федерацією з 21.05.2022р.

Підсудність справ Жовтневого районного суду м. Маріуполя визначена Жовтневому районному суду мі. Дніпропетровська Розпорядженням Верховного суду від 06.03.2022р. № 1/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану».

Судові справи Жовтневого районного суду м. Маріуполя Жовтневому районному суду м. Дніпропетровська (зараз Соборний районний суд міста Дніпра) не передані, відтак є втраченими.

Заяв про відновлення втраченого судового провадження ЄУН 263/13858/21 від боржника, стягувача та їх представників адвокатів Козачук О.А, Дітковського А.М. не надходило.

З ініціативи суду питання відновлення втраченого судового провадження не вирішується, оскільки ЦПК України не передбачає обов`язкового відновлення втраченого судового провадження для вирішення питання про внесення виправлень в судовий наказ та з огляду на скорочені строки розгляду клопотання, визначені ч.3 ст.432 ЦПК України.

Зміст судового наказу Жовтневого районного суду міста Маріуполя від 16 грудня 2021р. встановлений з його електронного примірника в Єдиному державному реєстрі судових рішень (https://reyestr.court.gov.ua/Review/101947917).

Так, судовим наказом Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 16 грудня 2021р.:

- стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , аліменти на утримання неповнолітньої дитини дочки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менш ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подачі заяви про видачу судового наказу, тобто з 28.10.2021 року та до повноліття дитини;

- стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 227 гривень 00 копійок.

- відповідно до ст. 367 ЦПК України допущено негайне виконання наказу у межах сплати платежу за один місяць.

У Автоматизованій системі виконавчого провадження станом на 27.01.2026р. не зареєстроване виконавче провадження з примусового виконання цього судового наказу в частині стягнення аліментів.

Позиція суду

Порядок виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні визначено статтею 269 ЦПК України.

Суд може внести виправлення до судового наказу, визнати його таким, що не підлягає виконанню, або відстрочити або розстрочити виконання судового наказу в порядку, встановленому статтями 432, 435 цього Кодексу (ст.173 ЦПК України).

Так, відповідно до частини 1 статі 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до п.19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 р. № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер: написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків, арифметичні помилки.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 27.12.2019 у справі № 911/2787/18 описка в розумінні зазначеної статті ЦПК України це випадкова помилка в рішенні, допущена при його викладенні.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовленні тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, ухвалі, описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть рішення, ухвали.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11.11.2020 в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що: "судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності".

У пункті 2.3. рішення Конституційного Суду України від 22.04.2014 у справі № 4-рп/2014 зазначено, що особливістю ухвал суду першої інстанції щодо внесення виправлень у рішення або відмови у внесенні виправлень є те, що суд може постановити їх у будь-який час, зокрема й після набрання рішенням законної сили.

Згідно п.4 ч.1 ст.161 ЦПК України, судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину, якщо ця вимога не пов`язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших заінтересованих осіб.

Від стягувача заперечень проти задоволення заяви про виправлення описки не отримано. В будь-якому випадку стягувач, обираючи на свій розсуд безспірний спосіб стягнення аліментів в порядку наказного провадження, не могла мати легітимних очікувань на стягнення аліментів у розмірі іншому, ніж передбачений законодавцем у п.4 ч.1 ст.161 ЦПК України.

Судом в Єдиному державному реєстрі судових рішень перевірена наявність електронних примірників інших судових наказів за останні три роки, постановлених тим же головуючим суддею ОСОБА_7 (звільнена у відставку 14.10.2025р. рішенням ВРП https://hcj.gov.ua/doc/doc/54978) про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, і знайдені електронні примірники вибірково перевірені.

З`ясовано, що всі ці судові накази містять вказівку на максимальний розмір стягнутих з боржника аліментів - частину заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку: (https://reyestr.court.gov.ua/Review/128941694 (у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку), ІНФОРМАЦІЯ_4 (у розмірі однієї третини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину), https://reyestr.court.gov.ua/Review/119512515 (у розмірі (однієї четверті) заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку), ІНФОРМАЦІЯ_5 (1/4 частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку), ІНФОРМАЦІЯ_6 (у розмірі однієї третини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину), ІНФОРМАЦІЯ_7 у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку), https://reyestr.court.gov.ua/Review/117179424 у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку), https://reyestr.court.gov.ua/Review/116233038 у розмірі (однієї четверті) заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку) та інш.

Встановлене свідчить про обізнаність головуючого із максимальним розміром аліментів, які стягуються в порядку наказного провадження, і, як наслідок, виконання норм ЦПК України в частині вказівки у судових наказах максимального розміру стягуваних аліментів.

На підставі викладеного суд вважає, що при виготовленні тексту судового наказу допущено помилку в зазначенні розміру стягуваних аліментів, а саме: вказано «1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менш ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку» - замість вірного «1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менш ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку», яка має технічний характер, і яку слід виправити.

При цьому, суд зазначає, що наявність виявленої описки та її виправлення не впливає та не зачіпає суть і зміст відповідного судового рішення, а є саме опискою, яку суд змінює у встановленому законом порядку для правильного виконання судового рішення, постановленого в наказному (безспірному) провадженні за вимогами, передбаченими п.4 ч.1 ст.161 ЦПК України.

Підстав для заборони приймати до виконання судовий наказ суд не вбачає, оскільки це не в інтересах дитини.

Згідно з ч. 4 ст. 269 ЦПК України ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 353 ЦПК України ухвалу суду про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень може бути оскаржено.

Керуючись ст.ст.273, 269, 432 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 адвоката Козачук Олександра Анатолійовича про внесення виправлень в судовий наказ, виданий 16 грудня 2021 року Жовтневим районним судом міста Маріуполя в справі ЄУН 263/13858/21 задовольнити .

Внести виправлення до судового наказу Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 16 грудня 2021 року в справі ЄУН 263/13858/21, зазначивши в пункті 1 його резолютивної частини вірний розмір аліментів, стягнутих з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 на утримання неповнолітньої дитини дочки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 «у розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менш ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку» замість «у розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менш ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку».

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Д.О. Покопцева