Провадження № 2/369/7445/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про залишення позовної заяви без руху)

12.01.2026 м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Козак І.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Універсал Банк", треті особи: ОСОБА_2 , приватний нотаріус Федотова Ольга Віталіївна про визнання договору іпотеки недійсним -

ВСТАНОВИВ:

До Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Універсал Банк", треті особи: ОСОБА_2 , приватний нотаріус Федотова Ольга Віталіївна про визнання договору іпотеки недійсним.

Вивчивши матеріали позовної заяви, встановлено, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст.185 ЦПК України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 175, 177 вказаного Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до вимог ст. 184 ЦПК України, позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції.

Нормами статей 175 та 177ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Частиною 6 ст.175 ЦПК України визначено, що у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, щопідтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем заявлені вимоги немайнового характеру, проте судовий збір ним не сплачено взагалі.

Разом з позовною заявою представником позивача ОСОБА_1 - адвокат Мазкуном А.А. при зверненні до суду подано клопотання про звільнення від сплати судового збору чи його відстрочення, у якому він просив суд звільнити його від сплати судового збору за подання позовної заяви до Акціонерного товариства "Універсал Банк", треті особи: ОСОБА_2 , приватний нотаріус Федотова Ольга Віталіївна про визнання договору іпотеки недійсним.

Клопотання про звільнення від сплати судового збору обґрунтоване тим, що позивач не має місця роботи та не отримує прибуток в силу свого віку, однак позивачем не подано жодних доказів, що підтверджують відсутність доходів, майновий стан та неможливість сплати судового збору.

Відповідно до вимогст. 136 ЦПК України, та положеннямист. 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Для звільнення чи відстрочення від сплати судового збору позивачу необхідно надати суду належні докази щодо важкого майнового стану, який не дає можливості сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір`суд може звільнити від сплати судового збору за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону № 3674-VIтастатті 82 ЦПКєдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Устатті 129 Конституції Україниоднією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Позивачем не надано суду належних доказів наявності у нього обставин, які відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» є підставою для звільнення його від сплати судового збору, тому у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити.

На підставі викладеного позивачу необхідно надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору у відповідному розмірі за вимоги майнового характеру у відповідності з урахуванням ціни позову та долучити до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи

п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Залишення позову без руху з зазначених вище підстав не є по своїй суті обмеженням права на доступ до суду, оскільки відповідає вимогам закону та основним засадам цивільного судочинства, та є необхідним для справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду та вирішення справи.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір`за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб

За таких обставин позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175 та 177 ЦПК України.

Згідно ч. 1ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175і177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позивачу необхідно усунути недоліки зазначені у даній ухвалі та в разі їх усунення, надати суду документ, який підтверджує сплату судового збору в установленому законом розмірі.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.48,175-177,185,258-259,260-261,353 Цивільного процесуального кодексу України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Універсал Банк", треті особи: ОСОБА_2 , приватний нотаріус Федотова Ольга Віталіївна про визнання договору іпотеки недійсним - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Мазкуна А.А. про звільнення від сплати судового збору залишити без задоволення.

Роз`яснити позивачеві право протягом десяти днів з дня отримання ухвали усунути виявлені недоліки, шляхом подання заяви з додержанням вимог встановлених ст. ст.175,177 ЦПК України.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Ірина КОЗАК