Провадження №: 2/752/1568/26
УХВАЛА

про залишення позову без руху

26.01.2026 Голосіївський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Кирильчук І. А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Державної бібліотеки України для юнацтва про стягнення заборгованості із заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та відшкодування моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до Голосіївського районного суду міста Києва з позовом до Державної бібліотеки України для юнацтва про стягнення заборгованості із заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та відшкодування моральної шкоди, у якому просила суд стягнути на свою користь:

-невиплачену оплату праці за червень 2024 р. у розмірі 11 064.49 грн.,

-середній заробіток за час затримки оплати праці з розрахунку шести місяців, що передували звільненню, а саме, за період з 09.01.2025 р. по 8.7.2025 р. в розмірі 79 899,12 грн.,

-моральну шкоду у розмірі 10 000,00 грн.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду міста Києва від 15 жовтня 2025 року прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження у вказаній справі з призначенням розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, учасникам процесу роз`яснено право подати заяви по суті справи та заяви з процесуальних питань відповідно до положень чинного ЦПК України.

12 грудня 2025 року через систему «Електронний суд» до суду надійшла заява представника відповідача - Шалденка Євгенія Миколайовича про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду на підставі пункту 8 частини першої статті 257 ЦПК України.

Вивчивши вказане клопотання та матеріали справи, суд вважає необхідним відмовити у задоволенні даного клопотання про залишення позову без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Відповідно до частин одинадцятої, дванадцятої та тринадцятої статті 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Таким чином, залишення позову без розгляду після відкриття провадження у справі можливо лише у тому разі, коли позивач не усунить недоліки позовної заяви, про які зазначив суд в ухвалі, постановленої після відкриття провадження у справі.

З урахуванням наведеного, відсутні підстави для задоволення клопотання представника відповідача про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду на підставі пункту 8 частини першої статті 257 ЦПК України.

У той же час, дослідивши матеріали позовної заяви на предмет дотримання процесуального законодавства під час звернення до суду під час розгляду справи по суті, суд приходить до висновків про те, що подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Згідно з частиною четвертою статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

За подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством відповідно до статті 1 Закону України «Про судовий збір» справляється судовий збір в розмірі встановленому цим законом.

Згідно з частиною другою статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом. Спеціальним законом, який встановлює розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати є Закон України «Про судовий збір».

В обґрунтування звільнення від сплати судового збору позивач посилається на частину першу статті 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки позов випливає із трудових правовідносин.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Водночас за подання позову із іншими ніж ті, що зазначені позовними вимогами, позивач повинен здійснити сплату судового збору.

Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не належать до структури заробітної плати та за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця.

Згідно з правовим висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16, за змістом норм статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Крім того, середній заробіток за час затримки розрахунку не належать до фонду оплати праці (пункти 3.8, 3.9 Інструкції зі статистики заробітної плати, затвердженої наказом Держкомстату України 13 січня 2004 року № 5).

Таким чином, позовні вимоги щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку не підпадають під пільги щодо звільнення від сплати судового збору.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частиною першою статті 5 Закону України «Про судовий збір», також не поширюється на вимогу про відшкодування моральної шкоди.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій (частина четверта, пункт 3 частини п`ятої статті 12 ЦПК України).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК).

При зверненні до суду з даним позовом, позивачем за вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та відшкодування моральної шкоди судовий збір не сплачений.

Підпунктом 1 частиною другою статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», чинного на час звернення позивача до суду з указаним позовом, у 2025 році прожитковий мінімум працездатних осіб з 1 січня 2025 року становить 3 028,00 гривень.

Тобто, ОСОБА_1 має сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Сплата судового збору має бути здійснена за наступними реквізитами:

отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Голосіїв.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО)899998

Рахунок отримувача UA0026002

Код класифікації доходів бюджету 22030101 Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);

Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Голосіївський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Крім того, пунктом 5 частини третьої статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Позовна заява також повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункт 5 частини третьої статті 175 ЦПК України).

Суд звертає увагу позивача, що предмет позову, тобто певна правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви.

Прохальна частина позовної заяви містить вимоги: «стягнути на користь ОСОБА_1 за серією та номером її паспорта:

-невиплачену оплату праці за червень 2024 р. у розмірі 11 064.49 грн.,

-середній заробіток за час затримки оплати праці з розрахунку шести місяців, що передували звільненню, а саме, за період з 09.01.2025 р. по 8.7.2025 р. в розмірі 79 899,12 грн.,

-моральну шкоду у розмірі 10 000,00 грн.».

Однак, позивачем у прохальній частині не зазначено суб`єкта стягнення, з кого саме стягнути зазначені суми.

Таким чином, на виконання ухвали про залишення позову без руху позивачу слід уточнити зміст позовних вимог, зокрема, конкретизувати суб`єктний склад відповідача.

Відповідно до частини одинадцятої статті 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Оскільки після відкриття провадження у справі та вивчення матеріалів справи по суті були виявленні вказані недоліки , то позовна заява підлягає залишенню без руху та надання позивачу строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статями 175, 177, 185, 187 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Позову заву ОСОБА_1 до Державної бібліотеки України для юнацтва про стягнення заборгованості із заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та відшкодування моральної шкоди залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`ять днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви до визначеної дати, позовна заява буде залишена без розгляду.

Копію ухвали надіслати для виконання позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Київського апеляційного суду в строки, встановлені статтею 354 ЦПК України.

Ухвала виготовлена 26 січня 2026 року.

Суддя І. А. Кирильчук