Справа № 130/1127/24
Провадження № 22-ц/801/139/2026
Головуючий у суді 1-ї інстанції Порощук П. П.
Доповідач:Войтко Ю. Б.
УХВАЛА

27 січня 2026 рокуСправа № 130/1127/24м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з цивільних справ:

судді-доповідача Войтка Ю. Б.,

суддів: Матківської М. В., Міхасішина І. В.,

з участю секретаря судового засідання: Кахно О. А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Поворознюка Бориса Миколайовича про призначення судової почеркознавчої експертизи та виклик свідка у цивільній справі № 130/1127/24 за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна іншуранс груп» та ОСОБА_2 про стягнення матеріального збитку завданого внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

встановив:

Рішенням Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 08 жовтня 2025 року позов ОСОБА_1 у вищевказаній цивільній справі задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 91 225,02 грн завданої матеріальної шкоди, 809,87 грн сплаченого судового збору за подання позовної заяви, 10 000 грн. заподіяної моральної шкоди та 1 433,88 грн сплачених витрат за проведення транспортно-товарознавчого дослідження.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

У листопаді 2025 року адвокат Поворознюк Б. М., діючи в інтересах ОСОБА_1 , подав апеляційну скаргу, оскільки позивач із таким рішенням суду першої інстанції не погоджується та оскаржує його в частині відмови у позовних вимогах до відповідача ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна іншуранс груп» про стягнення 80 000 грн заподіяної матеріальної шкоди внаслідок ДТП.

Питання відкриття апеляційного провадження у справі вирішено в порядку, передбаченому ЦПК України.

В апеляційній скарзі представник позивача заявив клопотання про призначення у справі почеркознавчої експертизи, в якому просив на вирішення експерта поставити наступне питання: чи виконаний підпис у заяві від 23 жовтня 2023 року щодо досягнення згоди в частині розміру та способу здійснення страхового відшкодування ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Крім того, для забезпечення проведення цієї експертизи заявлено клопотання про витребування доказів, а саме: у відповідача ПАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна іншуранс груп» оригіналу заяви ОСОБА_1 від 23 жовтня 2023 року щодо досягнення згоди в частині розміру та способу здійснення страхового відшкодування; із Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Хмельницькому Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції м. Київ документів в яких міститься підпис позивача ОСОБА_1 (заяву про реєстрацію шлюбу, актовий запис про реєстрацію шлюбу); із ТОВ «Приватної поліклініки «ПРОФІМЕД» оригінал декларації підписаної ОСОБА_1 із сімейним лікарем.

Також заявлено клопотання про виклик в судове засідання свідка ОСОБА_3 та вказано адресу її робочого місця: АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що в позовній заяві позивач посилався на ті обставини, що заяву від 23 жовтня 2023 року про досягнення згоди із страховою компанією в частині розміру та способу здійснення страхового відшкодування він не підписував, оскільки знаходився далеко за межами України, а саме у Великобританії, де тривалий час постійно проживає.

Позивач ОСОБА_1 на підтвердження не підписання ним заяви від 23 жовтня 2023 року та відсутності у нього волевиявлення на погодження із страховою компанією розміру та способу здійснення страхового відшкодування, а саме виплати йому 76 800 грн з урахуванням передбаченого розміру франшизи 3 200 грн, замість можливого розміру страхового відшкодування в сумі 160 000 грн, у межах ліміту відшкодування, посилався на наступні докази: покази своєї матері ОСОБА_4 , яка фактично подала до страхової компанії вказану заяву; покази свідка ОСОБА_3 , яка оформила цю заяву та після підписання її матір`ю позивача прийняла; лист Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України від 20.06.2024 року № 19-43102/18/24-Вих, відповідно до якого позивач ОСОБА_1 з 21.09.2021 року по 09.04.2024 року знаходився за межами України.

Однак суд першої інстанції двічі відмовляв представнику позивача у призначенні судової почеркознавчої експертизи на вирішення якої ставилось питання: «Чи виконаний підпис у заяві від 23.10.2023 року щодо досягнення згоди в частині розміру та способу здійснення страхового відшкодування позивачем ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?».

При цьому представник позивача зазначив, що клопотання про призначення почеркознавчої експертизи та про витребування вільних зразків підпису позивача не заявлялось разом із поданням до суду позовної заяви по тій причині, що у позивача були обґрунтовані очікування про надання свідком ОСОБА_3 , яка оформляла заяву від 23.10.2023, показів щодо обставин, які мають значення для справи.

Позивач розраховував на те, що сукупність доказів, які будуть досліджені в судовому засіданні, буде достатньою для доведення факту не підписання ним заяви від 23.10.2023. Однак неявка свідка ОСОБА_3 істотно послабила сукупність доказів, які планував подати до суду позивач, що стало підставою для подання клопотання про призначення у справі почеркознавчої експертизи.

Вирішуючи клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи та виклик свідка, апеляційний суд виходить із такого.

Відповідно до пункту 1, 2 частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Жук проти України» (Заява № 45783/05) від 21.10.2010 (пункт 25) Суд нагадує, що принцип процесуальної рівності сторін, один із елементів більш широкої концепції справедливого судового розгляду, вимагає, щоб кожній стороні надавалась розумна можливість представляти свою позицію за таких обставин, які не ставлять цю сторону в суттєво невигідне становище по відношенню до протилежної сторони.

У постанові Верховного Суду від 07.04.2021 в справі № 279/11692/15-ц зазначено, що вирішуючи питання щодо дослідження доказів, які без поважних причин не подавалися до суду першої інстанції, апеляційний суд повинен врахувати як вимоги частини першої статті 44 ЦПК України щодо зобов`язання особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої права та виконувати процесуальні обов`язки, так і виключне значення цих доказів для правильного вирішення справи. Про прийняття та дослідження нових доказів, як і відмову у їх прийнятті, апеляційний суд зобов`язаний мотивувати свій висновок в ухвалі при обговоренні заявленого клопотання або в ухваленому судовому рішенні.

Для приватного права апріорі властивою є така засада як розумність.

Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм (постанова ВС від 16.06.2021 у справі № 554/4741/19, постанова ВС ОП КЦС від 18.04.2022 у справі № 520/1185/16-ц, постанова ВП ВС від 08.02.202 у справі № 209/3085/20).

Основною засадою (принципом) цивільного судочинства є, зокрема, диспозитивність (пункт 5 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Згідно з частинами першою та третьою статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній та додатково поданими доказами, при цьому докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються лише у виняткових випадках за умови доведення неможливості їх подання з причин, що об`єктивно не залежали від учасника справи.

Суд апеляційної інстанції враховує те, що в позовній заяві позивач посилається на ті обставини, що заяву від 23 жовтня 2023 року про досягнення згоди із страховою компанією в частині розміру та способу здійснення страхового відшкодування він не підписував, оскільки знаходився за межами України, а саме у Великобританії, де тривалий час постійно проживає.

При цьому вказує на те, що на цей час передав право на керування транспортним засобом «Шкода Октавія», д.н.з. НОМЕР_1 , батькові позивача ОСОБА_5 .

Згідно п. 2.2. Правил дорожнього руху власник транспортного засобу, а також особа, яка використовує такий транспортний засіб на законних підставах, можуть передавати керування транспортним засобом іншій особі, що має при собі посвідчення водія на право керування транспортним засобом відповідної категорії. Власник транспортного засобу може передавати такий засіб у користування іншій особі, що має посвідчення водія на право керування транспортним засобом відповідної категорії, передавши їй реєстраційний документ на цей транспортний засіб.

Якщо порушення речового права на чуже майно, з вини третіх осіб, завдало певних майнових збитків особі, якій належить це право, то ця особа може звернутися за захистом належних їй прав на підставі ст. 369 ЦК України. Таким чином, спричинення шкоди користувачу майна випливає з факту його користування цим майном на достатній правовій підставі відповідно до пункту 2.2 Правил дорожнього руху (Постанова Верховного Суду України від 03 грудня 2014 року у справі № 6-183цс14).

За змістом статей 76, 95 ЦПК України, письмові докази (документи) є одними з доказів, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Пунктом 2 та 6 частини першої статті 43 ЦПК України, визначено, що учасники справи мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам та користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

За змістом положень частин другої, восьмої статті 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Частиною першою статті 13 ЦПК України, визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

З огляду на викладене та враховуючи позицію Верховного Суду у справі № 499/895/19 від 12 жовтня 2023 року, за змістом якої інститути апеляційного та касаційного перегляду впроваджені для усунення можливих помилок судового розгляду справ у першій інстанції, а не для усунення помилок сторони, допущених нею під час розгляду справи судом першої інстанції, у формулюванні стороною своїх вимог, аргументів та формуванні їх доказової бази.

Заявником не доведено наявності об`єктивних причин, які унеможливлювали подання ним клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи та витребування доказів для її забезпечення разом з поданням позовної заяви, а тому наведені ним обставини не є підставою для задоволення даного клопотання під час апеляційного розгляду справи.

Крім того, встановлення обставини того, що підпис у заяві від 23.10.2023 щодо досягнення згоди в частині розміру та способу здійснення страхового відшкодування не ОСОБА_1 не виключає підписання такої заяви уповноваженою особою.

У рішенні Європейського суду з прав людини по справі ZIBERI AND OTHERS v 'THE FORMER YUGOSLAV REPUBLIC OF MACEDONIA від 23.05.2017 зазначено, що вимога справедливого суду не покладає на суд обов`язок заслухати свідка, тільки тому, що сторона заявила клопотання. Де сторона наполягає на участі в судовому засіданні свідків чи дослідженні інших доказів (наприклад, експертний висновок), це є прерогативою національних судів, щоб вирішити, чи є це необхідним або доцільним. Національний суд є справедливим, за умови дотримання положень Конвенції, також і у випадку відмови у виклику свідків, запропонованих захистом, наприклад, на тій підставі, що суд вважає їх показання навряд чи допоможуть у з`ясуванні істини.

З урахуванням предмета спору, обставин, що входять до предмета доказування, а також наявних у матеріалах справи письмових доказів колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності у призначення судової почеркознавчої експертизи та допиті свідка.

Керуючись ст. 367, 368, 381 ЦПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотань представника позивача ОСОБА_1 адвоката Поворознюка Бориса Миколайовича про призначення судової почеркознавчої експертизи та виклик свідка - відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий Ю. Б. Войтко

Судді: М. В. Матківська

І. В. Міхасішин