Справа № 128/3319/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 січня 2026 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Шевчук Л.П.,

при секретарі судового засідання Поліщук В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Стрижавської селищної ради про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом. У позовній заяви, що подана у новій редакції зі зміненим предметом позову, викладено наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 . Після його смерті позивач у визначений законом строк звернувся до привтного нотаріуса Нідзельської І.Є. із заявою про прийняття спадщини. 08.08.2019 приватним нотаріусом Нідзельською І.Є. було заведено спадкову справу №60/2019. Після смерті батька залишилося спадкове майно, що складу якого входить 1/2 частина житлового будинку АДРЕСА_1 , яку батьку заповіла його мати ОСОБА_4 .. Спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_4 батько позивача прийняв шляхом подачі до Вінницької районної державної нотаріальної контори відповідної заяви, однак не оформив її та не отримав свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Звернувшись до приватного нотаріуса за оформлення зазначеного вище спадкового майна, отримав відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із тим, що за вказаною адресою до складу домоволодіння входить два будинки «А» та «Б»; на підставі рішення виконкому Стрижавської селищної ради №12 від 26.02.2001 будинку «Б» присвоєно поштову адресу «Зарічна 44Б» та зареєстровано в цілому за ОСОБА_2 ; щодо будинку «А» зміну правовстановлюючих документів здійснено не було, через що неможливо визначити склад спадкового майна. Отже за вказаною адресою розташовані два будинки літ. «А» та літ. «Б». За домовленістю між співвласниками на підставі рішення селищної ради №12 від 26.02.2001 будинку «Б» присвоєно адресу « АДРЕСА_2 » та видано ОСОБА_2 свідоцтво про право власності на цілий житловий будинок по АДРЕСА_2 , право власності зареєстровано в КП «ВООБТІ». При цьому право часткової власності на будинок «А» за ОСОБА_2 та ОСОБА_4 залишилось незмінним. Таким чином на час смерті ОСОБА_4 їй належала 1/2 частина будинку «А». Оскільки фактично відбувся поділ, то правовий режим спільної часткової власності на будинок «Б» припинено, то на даний час будинок «А» з прибудовами, господарськими будівлями і спорудами складає окремий об`єкт нерухомого майна. Земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_4 та ОСОБА_3 не передавалася. За таких обставин вважає, що його право на спадкування порушено, тому він вимушений звернутися до суду із цим позовом. Окрім того, як виявилося у свідоцтві про народження батька його батьками вказані ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Згідно витягу ДРАЦС про реєстрацію шлюбу зазначено, що 09.05.1953 було укладено шлюб між ОСОБА_5 , та ОСОБА_4 , після реєстрації шлюбу прізвище « ОСОБА_7 ». Проте, баба після реєстрації шлюбу не змінювала паспорт та так і залишилася на дошлюбному прізвищі. Відтак, у всіх документах її прізвище зазначається як « ОСОБА_8 ». Через такі розбіжності у документах батька та баби, тобто неможливість підтвердити факт родинних відносин між батьком та його матір`ю, позивач позбавлений можливості оформити свої спадкові права після смерті батька, який прийняв спадщину після смерті своєї матері, але не оформив свої спадкові права.

На підставі викладеного просив встановити факт, що ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 ; визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину будинку літ. «А» по АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 , який прийняв спадщину за заповітом після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 . Понесені судові витрати залишити за позивачем (а.с. 86-88).

Ухвалою судді Вінницького районного суду Вінницької області Фанди О.А. від 11.009.2024 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , розгляд якої вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання (а.с. 35).

Ухвалою судді Вінницького районного суду Вінницької області Фанди О.А. від 07.04.2025 прийнято до розгляду заяву представника позивача про зміну предмета позову; залучено до участі у справі в якості співвідповідача Стрижавську селищну раду Вінницького району Вінницької області (а.с. 96).

Ухвалою судді Вінницького районного суду Вінницької області Шевчук Л.П. від 25.07.2025 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 прийнято до провадження судді Шевчук Л.П. (а.с. 110).

Ухвалою суду від 26.09.2025 задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів (а.с. 114-115).

Ухвалою суду від 25.11.2025 задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 193-195).

В судове засідання позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Несса О.О. не з`явилися, представником позивача подано заяву, в якій вона просила розгляд справи проводити у її відсутність та відсутність позивача, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити (а.с. 90).

Відповідачка ОСОБА_2 та представник відповідача Стрижавської селищної ради в судове засідання також не з`явилися, подавши попередньо заяви про розгляд справи у їх відсутність. Окрім того, відповідачка ОСОБА_2 позовні вимоги визнала та не заперечувала щодо їх задоволення, представник Стрижавської селищної ради Форостяна О.М. при вирішенні справи поклалася на розсуд суду (а.с. 189, 202-203).

Окрім того, відповідачка ОСОБА_2 у своїй заяві про розгляд справи у її відсутність вказала, що ОСОБА_9 є її двоюрідною тіткою, при житті в родині яку називали "Тофою" або " ОСОБА_10 ". Вони спілкувалися близько, тому її достовірно відомо, що в свідоцтві про народження було вказано ім`я " ОСОБА_6 " з її слів. В подальшому всі односельчани називали її " ОСОБА_10 ". Також щодо прізвища тітки зазначила, що до одруження її прізвище було " ОСОБА_8 ", після одруження її прізвище змінилося на " ОСОБА_7 ", однак після одруження вона жодних документів не змінювала і до смерті носила прізвище " ОСОБА_8 ". Тому, підтверджує, що ОСОБА_6 , як зазначено в свідоцтві про народження, та ОСОБА_4 є однією і тією ж особою, а саме матір`ю ОСОБА_3 .

Підстав для відкладення розгляду справи, передбачених ст. 223 ЦПК України не вбачається, нез`явлення учасників справи не перешкоджає вирішенню спору, а відтак судом ухвалено проводити судове засідання у їх відсутність.

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, оскільки розгляд справи відповідно до положень цього Кодексу проводиться судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, з`ясувавши дійсні обставини справи в їх сукупності, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідно до копії повторного свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 7).

Згідно копії повторного свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 8).

З копії свідоцтва про народження про народження серія НОМЕР_3 вбачається, що ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , його батьками вказані ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а.с. 9).

Відповідно до копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя №0 від 16.04.2024 ОСОБА_5 та ОСОБА_4 уклали шлюб, про що 09.05.1953 виконавчим комітетом Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області було складено актовий запис №11. Після реєстрації шлюбу ОСОБА_4 змінила прізвище на « ОСОБА_7 » (а.с. 10).

Згідно копії повторного свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_6 , його батьками вказані ОСОБА_3 та ОСОБА_11 (а.с. 11).

З копії дубліката заповіту від 19.11.2003 (а.с. 12) вбачається, що ОСОБА_4 заповіла житловий будинок по АДРЕСА_1 ОСОБА_3 .

Відповідно до копії акту фактичного місця проживання від 22.04.2024, що складений комісією у складі депутата Стрижавської селищної ради Сабатовського В.А., сусідів ОСОБА_12 і ОСОБА_13 та затвердженого селищним головою М.Демченком, ОСОБА_3 , батько ОСОБА_1 , до дня смерті, ІНФОРМАЦІЯ_4 , проживав по АДРЕСА_1 , разом із матір`ю ОСОБА_4 до дня її смерті та похоронив її (а.с. 21).

Згідно копії спадкової справи №380/2006 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_4 (а.с. 121-125) ОСОБА_3 21.06.2006 подав до Вінницької районної державної нотаріальної контори заяву, відповідно до якої він приймає спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_4 та просив видати йому свідоцтво про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, до складу якого входить житловий будинок по АДРЕСА_1 та грошові вклади. Також, ОСОБА_1 подав нотаріусу заяву, відповідно до якої він приймає спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_4 та просив видати йому свідоцтво про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, до складу якого входить житловий будинок по АДРЕСА_3 .

Відповідно до копії спадкової справи №60/2019 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 (а.с. 128-173), ОСОБА_1 08.08.2019 подав приватному нотаріусу Нідзельській І.Є. заяву, відповідно до якої він приймає спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 батька ОСОБА_3 .. Також 08.08.2019 спадкоємці після смерті ОСОБА_3 його дружина ОСОБА_11 та дочка ОСОБА_14 подали нотаріусу письмові заяви, відповідно до яких вони відмовляються від прийняття спадщини після смерті чоловіка та батька, відповідно. 21.02.2020 ОСОБА_1 отримав свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_3 на спадкове майно земельну ділянку площею 2,6005 га, кадастровий номер :07:013:0045.

Постановою приватного нотаріуса Вінницького районного нотаріального округу Нідзельської І.Є. від 07.02.2024 №20/02-31 позивача ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 його батька ОСОБА_3 , яке належить ОСОБА_4 , після смерті якої ОСОБА_3 прийняв спадщину за заповітом, але не оформив своїх спадкових прав, а саме на частку будинковолодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку із тим, що із наданих документів неможливо визначити яка частка в праві власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , належить спадкодавцю, а отже не можливо визначити склад спадкового майна. Зокрема, спадкодавцю належить 1/2 частка спадкового будинку; домоволодіння складається з двох будинків (літ. «А» та літ. «Б»); будинок з літ. «Б» виділено в окреме домоволодіння із присвоєнням поштової адреси; зміна правовстановлюючих документів не проведена (а.с. 172).

Судом також було оглянуто та дослідженол матеріали інвентаризаційних справ на домоволодіння АДРЕСА_4 та на домоволодіння АДРЕСА_5 .

Так, із матеріалів інвентаризаційної справи №852 на домоволодіння по АДРЕСА_1 вбачається наступне.

Згідно свідоцтва АДРЕСА_6 про право особистої власності на домоволодіння від 23.11.1989 виданого виконавчим комітетом Стрижавської ради народних депутатів, 1/2 частка житлового будинку АДРЕСА_1 належить ОСОБА_4 (а.інв.с. 16). Право власності ОСОБА_4 на 1/2 частку даного нерухомого майна 27.12.1989 зареєстровано в КП «ВООБТІ» (а.інв.с. 16-зворот).

Відповідно до рішення виконкому Стрижавської селищної ради №53 від 23.11.1989, вирішено на основі запису погосподарської книги у відповідності з Постановою Ради Міністрів УРСР від 29.05.1984 встановити право особистої власності на 1/2 частину жилого будинку за АДРЕСА_7 за гр. ОСОБА_4 (а.інв.с. 17).

Рішенням виконавчого комітету Стрижавської селищної ради від 27.07.2000 вирішено видати свідоцтво про право приватної власності на житловий будинок по АДРЕСА_1 , взамін договору дарування, посвідченого Вінницькою нотаріальною конторою 25.06.1985, зареєстрований за №1140, та визнати право приватної власності 1/2 домоволодіння за гр. ОСОБА_2 (а.інв.с. 20).

Відповідно до свідоцтва №98 про право власності на домоволодіння від 27.07.2000, виданого виконавчим комітетом Стрижавської селищної ради, ОСОБА_2 належить на праві приватної власності 1/2 частина домоволодіння АДРЕСА_1 , та 01.08.2000 її право власності зареєстровано в КП «ВООБТІ» (а.інв.с. 21).

Із матеріалів інвентаризаційної справи №853 на домоволодіння по АДРЕСА_1 вбачається наступне.

Рішенням виконавчого комітету Стрижавської селищної ради №12 від 26.06.2001 вирішено присвоїти номер житлового будинку по АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_2 (а.інв.с. 13).

Відповідно до свідоцтва про право приватної власності на домоволодіння № НОМЕР_5 , виданого виконавчим комітетом Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області 12.07.2001, цілий житловий будинок по АДРЕСА_1 належить ОСОБА_2 на праві приватної власності. Право власності 03.09.2001 зареєстровано в КП «ВООБТІ» (а.інв.с 12).

Оцінюючи вищеперераховані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів відповідно до вимог статті 89 ЦПК України, суд згідно з положеннями статей 77, 78, 79, 80 цього ж Кодексу вважає прийняті судом до уваги докази належними, допустимими, достовірними та достатніми, оскільки вони містять інформацію щодо предмета доказування, одержані у встановленому законом порядку, на їх підставі можна встановити дійсні обставини справи, а також у своїй сукупності вони дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Щодо вимоги позивача ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме факто того, що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 є матір`ю померлого ІНФОРМАЦІЯ_8 батька позивача ОСОБА_3 , суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд вправі встановити факт родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Пунктом 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995 передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення.

Врахувавши те, що в судовому засіданні знайшов своє підтвердження факт того, що ОСОБА_5 та ОСОБА_4 зареєстрували шлюб, про що 09.05.1953 виконавчим комітетом Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області було складено актовий запис про шлюб №11 та ОСОБА_4 змінила прізвище на « ОСОБА_7 » (а.с. 10), у свідоцтві про народження батька позивача ОСОБА_3 (а.с. 9) його матір`ю вказана ОСОБА_6 , проте, ОСОБА_4 не було проведено відповідних змін у її особистих документах, відтак заповіт на користь ОСОБА_3 19.11.2003 було складено саме ОСОБА_4 , а не ОСОБА_6 (а.с. 12). Також, 03.01.2006 було складено актовий запис про смерть ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 (а.с. 7).

Окрім того, факт родинних відносин між ОСОБА_4 та батьком позивача - ОСОБА_3 підтверджує і зміст заяви відповідачки ОСОБА_2 , яка є двоюрідною племінницею ОСОБА_15 та зазначає, що у свідоцтві про народження батька позивача - ОСОБА_3 ім`я його матері як " ОСОБА_16 " було зазначено з її - ОСОБА_15 , слів.

Встановлення даного факту має юридичне значення для позивача, адже його батько ОСОБА_3 шляхом подачі відповідної заяви нотаріусу прийняв спадщину після смерті ОСОБА_4 , однак помер не оформивши свої спадкових прав.

Тому, з метою забезпечення реалізації прав позивача, які підлягають судовому захисту, суд дійшов висновку, що вимоги позивача є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

При цьому, до вказаного висновку суд прийшов, виходячи не тільки із вимог національного законодавства України, а і з висновків Європейського Суду з прав людини, викладених у рішенні у справі «Бочаров проти України» від 17.03.2011 року (остаточне17.06.2011 року), в пункті 45 якого зазначено, що «Суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (…). Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів (…)».

Тобто, позов ОСОБА_1 в цій частині вимог підлягає задоволенню.

Щодо позовної вимоги ОСОБА_1 про визнання за ним права в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 батька ОСОБА_17 , який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , але не оформив свої спадкових прав, на 1/2 частку житлового будинку по АДРЕСА_1 , суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 25 ЦК України - цивільна правоздатність фізичної особи виникає в момент її народження і припиняється в момент її смерті.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України - спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 3 ст.1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Статтею 1222 ЦК України передбачено, що спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця, а також діти померлого, зачаті при його житті і народжені після його смерті.

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 5 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Особа, яка подала заяву про прийняття спадщини, може відкликати її протягом строку, встановленого для прийняття спадщини.

Частиною першою статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.ч. 1, 5, 6 ст. 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відмова від прийняття спадщини є безумовною і беззастережною. Відмова від прийняття спадщини може бути відкликана протягом строку, встановленого для її прийняття.

Відповідно до частини 1 статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Згідно ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільних прав відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, є визнання права.

Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Згідно змісту ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню, так як є обґрунтованими, доведеними позивачем, відповідають матеріальному закону. Викладені у позові обставини знайшли своє підтвердження. Судом не встановлено порушення права інших осіб при визнанні 1/2 частки у праві власності на домоволодіння по АДРЕСА_1 за позивачем, що належить його батьку ОСОБА_3 , який прийняв спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 своєї матері ОСОБА_4 , однак не оформивши свої спадкових прав та права власності, помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Понесені позивачем судові витрати, відповідно до висловленої ним позиції у позовній заяві, залишити за позивачем.

Відповідно до ст.ст. 25, 1216, 1217, 1218, 1221, 1222, 1223, 1225, 1261, 1268, 1270, 1273 ЦК України, керуючись, ст.ст. 1, 10, 76-80, 89, 200, 206, 258, 259, 263-265, 273, 280-282, 293-294, 315, 319, 354 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Стрижавської селищної ради про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права власності в порядку спадкування за законом задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10 , є матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_12 .

Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_12 батька ОСОБА_3 , який прийняв спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10 , але не оформив свої спадкових прав, право власності на 1/2 частку домоволодіння АДРЕСА_1 .

Судові витрати залишити за позивачем ОСОБА_1 ..

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_6 , мешканець АДРЕСА_8 ;

Відповідачка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , РНОКПП невідомий, мешканка АДРЕСА_1 ;

Відповідач Стрижавська селищна рада Вінницького району Вінницької області, адречса: 23210, вул. 40-річчя Перемоги, буд. 7, с-ще Стрижавка Вінницького району Вінницької області, .

Суддя Л.П. Шевчук