Справа № 190/2670/25
Провадження №2-о/190/5/26
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2026 року м.Пятихатки

П`ятихатський районний суд Дніпропетровської області

в складі головуючого судді Фирси Ю.В.,

за участю секретаря Гук С.Р.,

заявника ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. П`ятихатки цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа П`ятихатська міська рада Кам`янського району Дніпропетровської області про встановлення факту проживання однією сім`єю,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю.

В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що вона на протязі останіх років життя проживала разом з ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_1 . Чоловік ОСОБА_2 - ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , син - ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Тому вона дбала про ОСОБА_2 , вони разом вели спільне господарство, займались спільним побутом, всі свята проводили разом, вона купувала продукти харчування та ліки, водила на огляд до лікарів, сплачувала комунальні платежі за відповідною адресою. ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 померла. Між нею та померлою склались близькі сімейні відносини.Остання планувала скласти заповіт на нерухоме майно на неї, однак не встигла цього зробити.

У зв`язку з вищевикладеним, просить встановити факт її проживання з ОСОБА_2 , однією сім`єю, не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, в період часу з 06.10.2009 року до ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Заявник ОСОБА_1 в судовому засіданні заявлені вимоги підтримала в повному обсязі і на підставах викладених в заяві, просила їх задовольнити.

Заінтересова особа П`ятихатська міська рада Кам`янського району Дніпропетровської області в судове засідання свого представника не направили, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник заінтересованої особи ОСОБА_5 до суду надала заяву про розгляд справи без участі представника, просила розгляд справи провести за документами наявними в справі /а.с. 20/.

Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні показала, що заявницю ОСОБА_1 знає давно, вони є сусідами, остання проживала разом з ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_1 з 2009 року по день смерті ОСОБА_2 .. Заявниця та ОСОБА_2 проживали разом однією сім`єю, вели спільне господарство, відносини між ними були гарні. ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 померла. Її похованням займалась ОСОБА_1 ..

Допитавши заявника, свідка, дослідивши матеріали справи, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть /а.с.6/.

ІНФОРМАЦІЯ_5 помер ОСОБА_3 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть/а.с. 7/.

ІНФОРМАЦІЯ_6 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть/а.с. 8/.

Після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, до складу якого входить будинок по АДРЕСА_1 , що підтверджується копією реєстраційного посвідчення та копією договору купівлі-продажу/а.с.10,11/.

Згідно з довідкою депутата П`ятихатської міської ради Дніпропетровської області Ісадської Т.В. ОСОБА_1 , 1966 року народження дійсно мешкала без реєстрації разом з ОСОБА_2 до дня її смерті за адресою: АДРЕСА_1 , вели спільне господарство та доглядала до дня смерті, поховання проводила за свій рахунок. Даний факт підтверджено свідками: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 /а.с.9/.

Згідно листа Жовтоводської державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) №520/01-16 від 30.12.2025 року, № 10/01-16 від 15.01.2026 року спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 не заводилася, спадкоємці із заявами про прийняття спадщини не зверталися/а.с. 23,25/.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

За ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України).

Перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, зазначений у ст. 315 ЦПК України і не є вичерпним.

Отже, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Як вбачається з матеріалів справи, метою встановлення факту постійного проживання заявника зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини є захист майнових інтересів щодо оформлення права на спадщину, тобто для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом четвертої черги спадкування.

У відповідності до статей 1216, 1217 ЦК спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Згідно із ч. 1 ст. 1221 ЦК України передбачено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Частинами 1, 2 ст. 1258 ЦК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадщину почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняттям ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

За змістом статті 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

При вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом.

До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

Відповідно до правового висновку, викладеного Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 22.08.2018 у справі № 644/6274/16-ц, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважних причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки.

Для набуття права на спадкування за законом на підставі статті 1264 ЦК України необхідне встановлення двох юридичних фактів: а) проживання однією сім`єю із спадкодавцем; б) на час відкриття спадщини має сплинути щонайменше п`ять років, протягом яких спадкодавець та особа (особи) проживали однією сім`єю.

Подібні за змістом висновки висловлені Верховним Судом у постановах від 03.05.2018 у справі № 304/1648/14-ц (провадження № 61-6953св18), від 20.07.2020 у справі № 146/1825/18 (провадження № 61-20715св19), від 09.04.2021 у справі № 334/9088/15-ц (провадження № 61-3411св19).

Обов`язковою умовою для визнання осіб членами сім`ї, крім власне факту спільного проживання, є ведення з спадкодавцем спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Перевіривши долучені до матеріалів справи докази, суд встановив, що заявниця надала суду належні, допустимі та беззаперечні докази на підтвердження факту проживання зі спадкодавцем ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 однією сім`єю, не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, наявності між ними взаємних прав і обов`язків, ведення спільного господарства, що притаманне саме сімейним відносинам, у зв`язку з чим суд приходить до висновку, що вимоги заявника є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст.4, 10-13, 258-268, 354 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа П`ятихатська міська рада Кам`янського району Дніпропетровської області про встановлення факту проживання однією сім`єю задовольнити.

Встановити факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 із спадкодавцем ОСОБА_2 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_3 не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, а саме з ІНФОРМАЦІЯ_5 по ІНФОРМАЦІЯ_3 , тобто по день смерті ОСОБА_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення виготовлено 29 січня 2026 року.

Головуючий суддя Ю.В. Фирса