Справа №:461/5546/25
Провадження №: 2-п/461/19/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.01.2026 м. Львів

Галицький районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді Романюка В.Ф.

з участю: секретаря судового засідання Салика С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Сидоренка Володимира Вікторовича про перегляд заочного рішення Галицького районного суду м. Львова від 08.09.2025 р., винесеного у справі за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

16 січня 2026 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Сидоренко Володимир Вікторович звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення винесеного 08 вересня 2025 року у цивільній справі №461/5546/25 за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором. Зазначає, що про існування заочного рішення, ОСОБА_1 дізнався 13 січня 2026 року, після того як отримав від приватного виконавця постанову про відкриття виконавчого провадження №79835039. Відповідач не з`явився у судове засідання та не повідомив про причини не явки з поважних на це причин. Повісток Відповідач не отримував, ніяких документів з суду не надходило, позовної заяви також не отримував і не знав її зміст, для можливості подати відзив на позовну заяву. А тому Відповідач був позбавлений можливості бути присутнім на суді та захищати свої інтереси. Таким чином, вважає, що судом не було вжито усіх законних методів для повідомлення Відповідача про розгляд даної цивільної справи, у зв`язку з чим, був позбавлений можливості знати про час і місце розгляду справи та скористатися своїми процесуальними правами, тому що не був повідомлений належним чином. Ні ухвалу суду про відкриття провадження у справі, ні позовну заяву з копіями доданих до неї документів, ні судові повістки, Відповідач не отримував, тобто не був повідомлений про необхідність явки в судове засідання. Цим самим були обмежені Конституційні права Відповідача. Відповідач не міг скористатись правом на подання заперечення/відзиву на позовну заяву, так як її не отримував і тому не знав про її існування. З заочним рішенням категорично не згоден, оскільки обставини справи встановленні не у повному обсязі, а рішення прийнято з порушенням норм матеріального права. В даному випадку суд, при розгляді даного питання підійшов шаблонно, без дослідження обставин які кардинально можуть змінити доказову базу самої справи. Позовні вимоги Акціонерного товариства «Ідея Банк» вважає не обґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Відсутні підстави вважати, що між сторонами, у відповідності до ст. 634 ЦК України, був укладений Договір про надання банківських послуг, який за своєю правовою природою був би змішаним договором і містив би в собі, зокрема, умови договору банківського рахунку (ст. 1066 ЦК України) та кредитного договору (ст. 1054 ЦК України). Вважає, що надані позивачем підтвердження своїх позовних вимог докази не підтверджують обов`язок Відповідача повернути позивачу тіло кредиту з відсотками. Так, розрахунки заборгованості за договором між Позивачем та клієнтом не є неналежними та недопустимими оскільки: в розрахунку відсутні відомості про особовий (картковий) рахунок клієнта банка та номер платіжного документа (кредитної пластикової картки) за якими зроблено цей розрахунок; згідно розрахунку відсутні відомості про дату надання та розмір наданих кредитних коштів. Відсутні докази отримання Відповідачем платіжних інструментів (кредитних пластикових карток). Тому, безпідставними є вимоги банку про стягнення процентів за користування кредитними грошовими коштами, та інших платежів за неукладеним договором. Таким чином, згідно наявних в справі доказів, враховуючи відсутність доказів щодо отримання Відповідачем кредитних карток, а також кредитних коштів на них, взагалі неможливо встановити заборгованість за тілом кредиту, оскільки згідно роздруківки по кожній картці не зазначений кредитний ліміт на початок дії кожної картки та рух коштів по картковому за всіма картками. Зазначені обставини унеможливлюють встановити судом розмір отриманого кредиту, тривалості пільгового періоду по кредиту, розмір процентної ставки за користування кредитом, розмір обов`язкового щомісячного платежу та розмір неустойки за несвоєчасне погашення кредиту тощо. Матеріали справи не містять відомостей про те, що Відповідачу банком був відкритий картковий рахунок, що є обов`язковим при наданні кредитної картки, яка є лише платіжним інструментом. Порядок, періодичність друкування та форма надання виписок (у паперовій чи електронній формі) з особових рахунків клієнтів обумовлюються договором банківського рахунку між банком і клієнтом під час відкриття рахунку. Виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видання або відсилання клієнту.

У судове засідання представник відповідача та відповідач не з`явилися, 21 січня 2026 року через систему «Електронний суд» надійшла заява, згідно якої просять розгляд заяви про перегляд заочного рішення по справі №461/5546/25 провести без відповідача та його представника. Заяву підтримують в повному обсязі та просять її задовольнити..

Представник позивача АТ «Ідея Банк» в судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час, дату та місце розгляду справи, що стверджується матеріалами справи. Клопотань про відкладення чи про розгляд заяви у його відсутності до суду не надходило.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд прийшов до переконання, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення, з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд встановив, що заочним рішенням Галицького районного суду м. Львова від 08 вересня 2025 року у цивільній справі №461/5546/25 позов Акціонерного товариства «Ідея Банк» (ідентифікаційний код в , адреса: 79008, м. Львів, вул. Валова, 11) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ) про стягнення боргу за кредитним договором задоволено повністю.

Стягнуто з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» (79008, м. Львів, вул. Валова, 11, ) заборгованість за кредитним договором в розмірі 73238,52 грн.

ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» (79008, м. Львів, вул. Валова, 11, ) судовий збір у розмірі 3028 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, для скасування заочного рішення необхідне одночасне існування двох умов у їх сукупності: поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене судом заочне рішення; наявність доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 1-4 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Відповідно до частини шостої статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Про дату судового засідання, призначеного на 31 липня 2025 року, відповідач повідомлявся шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання. Судова кореспонденція повернулася з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Крім того, про дату судового засідання, призначеного на 08 вересня 2025 року, відповідач повідомлявся шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання. Судова кореспонденція повернулася з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Таким чином, судова повістка, а також усі документи у справі та копія ухвали про відкриття провадження у справі були відправлені відповідачу у строк за зареєстрованим місцем його проживання, а також наданих відповідачем до суду документах, зокрема у заяві про скасування заочного рішення.

При цьому суд враховує правові позиції, викладені у постанові Великої палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №800/547/17, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19, згідно з якими направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважити повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а також позицію сформовану в постанові Верховного Суду від 23 листопада 2023 року у справі №215/7312/20 про те, що до повноважень судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій, тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками «За закінченням терміну зберігання», «Адресат вибув», «Адресат відсутній» і т.п., з урахуванням конкретних обставин справи, можуть вважатися належними доказами виконання судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій. А отже, здійснення судом всіх можливих спроб для повідомлення сторони про наявність відповідного позову до нього.

Викладене свідчить про те, що суд виконав покладений на нього обов`язок повідомити учасників про дату, час та місце розгляду справи.

Будь-яких доказів, які б спростовували висновки суду щодо наявності підстав для задоволення позову, до заяви про перегляд заочного рішення відповідачем не додано, а сама заява зводиться до незгоди з рішенням суду по суті заявлених вимог.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку що у заяві відсутні посилання на докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Керуючись ст.ст.260, 287, 288 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Сидоренка Володимира Вікторовича про перегляд заочного рішення Галицького районного суду м. Львова від 08.09.2025 р., винесеного у справі за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором, - відмовити.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Строк на апеляційне оскарження рішення, згідно ст. 287 ЦПК України починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Головуючий суддя Романюк В.Ф.