Справа № 642/7604/25
Провадження № 2/642/432/26
УХВАЛА

Іменем України

26 січня 2026 року м. Харків

Холодногірський районний суд м. Харкова у складі:

головуючої судді Гримайло А.М.,

за участю секретаря судового засідання Антонян А.М.,

під час розгляду цивільної справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

встановив:

В провадженні Холодногірського районного суду м. Харкова знаходиться справа за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою суду від 28.11.2025 відкрито провадження у справа в спрощеному порядку без виклику сторін.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до ч. ч. 2, 4, 6 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Так, спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до ст. 1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб.

Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.

Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.

Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

Спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.

Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено.

У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

Велика Палата Верховного Суду у пунктах 49-52 постанови від 09 жовтня 2024 року у справі № 638/1046/14-ц зазначила, що приписистатті 1281 ЦК Українине містять особливих застережень щодо порядку задоволення вимог кредитора у разі, якщо смерть боржника настала після пред`явлення позову до нього під час розгляду судової справи.

Під час вирішення спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника (у тому числі, якщо смерть боржника настала під час розгляду справи у суді) суди для правильного вирішення справи першочергово повинні встановити, чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьоюстатті 1281 ЦК України, тобто чи вчинив кредитор потрібні дії у матеріальних відносинах.

З огляду на наведені вище висновки Великої Палати Верховного Суду у даній справі належить розглянути спір про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємця боржника.

Разом із тим, відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: щодо спадкування.

Таким чином, подальший розгляд справи не може відбуватися в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 5ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з ч. 6 ст. 277 ЦПК України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 196 ЦПК України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

За змістом п. 3, 6, 7 ч. 2 ст. 197 ЦПК Україниу підготовчому засіданні суд: у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.

За висновками Верховного Суду у постанові від 23 липня 2024 року у справі № 170/375/23 до обов`язку позивача як кредитора спадкодавця належить доказування обставин щодо розміру заборгованості боржника на день відкриття спадщини, наявність спадкоємців боржника, дотримання кредитором строку, визначеногостаттею 1282 ЦК України, звернення з вимогою до спадкоємців боржника, а до обов`язку спадкоємця позичальника, у разі заперечення проти заявлених вимог, належить обов`язок доведення розміру та вартості успадкованого ним майна. Таким чином, обсяг спадкового майна та його вартість повинен доводити спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна.

Таким чином, оскільки відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України подальший розгляд справи не може відбуватися в порядку спрощеного позовного провадження, а також з метою реалізації права сторін, для вирішення питань, передбачених 6, 7 ч. 2 ст. 197 ЦПК України з огляду на предмет доказування у справі з урахуванням висновків Верховного Суду у постанові від 23 липня 2024 року у справі №170/375/23, Великої Палати Верховного Суду у постанові від 09 жовтня 2024 року у справі №638/1046/14-ц, суд дійшов висновку про необхідність перейти до розгляду справи в порядку загального позовного провадження та з метою вирішення питань, передбачених ст.197 ЦПК України, призначити підготовче засідання у справі.

Разом з позовною заявою представником позивача подано клопотання0 про витребування доказів від Другої Харківської міської державної нотаріальної контори, станом на дату розгляду справи у суді, копії матеріалів спадкової справи після померлого ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 ).

Заяву про витребування доказів обґрунтовано тим, що у сторони позивача є обґрунтовані перешкоди у самостійному отриманні вказаної інформації, оскільки вона становить нотаріальну таємницю. Інформація, яка міститься у спадковій справі надасть можливість залучити до розгляду всіх спадкоємців, а також визначити перелік спадкового майна, за рахунок якого кредитор має право задовольнити свої вимоги.

Частина 1 ст. 84 ЦПК України зазначає, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні повинно бути зазначено вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про нотаріат» нотаріальна таємниця - сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права і обов`язки тощо.

Як вбачається з матеріалів справи предметом позову є стягнення заборгованості із ОСОБА_1 (як спадкоємиці після померлого ОСОБА_2 ) за кредитним договором б/н від 12.11.2020 у розмірі 28 512,90 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Отже, для повного та всебічного розгляду справи, з метою встановлення осіб, які мають бути залучені до участі у даній справі та перевірки обставин, необхідні вищезазначені докази, суд приходить до висновку, що клопотання представника позивача підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.274,277 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Перейти від розгляду в спрощеному позовному провадженні до загального позовного провадження у цивільній справі № 646/7604/25 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Призначити підготовче засідання на 12 лютого 2026 року на 12 годину 00 хвилин у приміщенні Холодногірського районного суду м. Харкова (м. Харків, вул. Полтавський Шлях, 20).

Витребувати у Другої Харківської міської державної нотаріальної контори (адреса місцезнаходження: 61093, м. Харків. вул. Озерянська, буд. 6, , електронна пошта: ) письмові докази, що містять нотаріальну таємницю, а саме: належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи після померлого ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановити строк виконання цієї ухвали в частині витребування доказів до 11.02.2026.

Копію ухвали невідкладно надіслати сторонам.

В підготовче засідання викликати сторони.

Повідомити учасників справи про підготовче судове засідання.

Запропонувати відповідачу у 15-денний строк з дня вручення даної ухвали надіслати одночасно:

Суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову;

Позивачу - копію відзиву та доданих до нього документів.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову, відзив підписується відповідачем або його представником з додаванням довіреності чи іншого документу, що підтверджує повноваження представника відповідача.

Відзив повинен містити: 1) найменування (ім`я) позивача і номер справи;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності;

3) у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем;4) обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується;

5) заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права;6) перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання;7) заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті;8) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

До відзиву додаються:

1) докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем;

2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз`яснити відповідачу, що він має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву, тобто у 15-денний строк з дня вручення даної ухвали.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою на порталі судової влади України в мережі Інтернет - http://court.gov.ua/sud2024/

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Гримайло А.М.