Справа № 638/7419/22
Провадження № 2-во/638/14/26
УХВАЛА

Іменем України

26 січня 2026 року м. Харків

Шевченківський районний суд міста Харкова у складі судді Шишкіна О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.04.2023 по цивільній справі № 638/7419/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.04.2023 надано сторонами у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу строк для примирення тривалістю 3 місяці.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 08.08.2023 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задоволено, розірвано шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 27 липня 2002 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Дзержинського районного управління юстиції м. Харкова, відповідно до Свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 , актовий запис № 516.

Рішення набрало законної сили 08.09.2023.

До суду 18.05.2023 надійшла заява відповідача, в якій він просить виправити описку в ухвалі суду від 26.04.2023, а саме зазначено в мотивувальній частині рішення строк надання примирення сторін, як 4 місці, а в резолютивній частині 3 місяці.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Суд вважає за необхідне питання про виправлення описки розглянути без повідомлення учасників справи відповідно до частини другої статті 269ЦПК України.

Дослідивши заяву та оглянувши матеріали справи в межах заявлених вимог, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про виправлення помилки з наступних підстав.

Судом встановлено, що у мотивувальній частині ухвали Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.04.2023 року зазначено «Приймаючи до уваги існуючи взаємини між подружжям, ступінь конфліктних стосунків та причини розлучення, наявність дитини, суд вважає, що слід надати сторонам строк для примирення тривалістю 4 місяці», однак у резолютивній частині вищевказаної ухвали зазначено «Надати сторонами у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу строк для примирення тривалістю3 місяці.»

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 265 ЦПК України у мотивувальній частині рішення зазначаються мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Згідно з висновками щодо застосування норм права, викладеним в постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.11.2024 у справі № 990/162/23, у розумінні процесуального закону описка - це зроблена судом механічна граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо). Не вважається опискою помилка, яка не викривляє зміст рішення, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування росіянізмів та діалектизмів тощо. Опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Такий висновок щодо застосування інституту виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні викладено в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі № 904/10956/16, від 11 січня 2022 року у справі № 921/730/13-г/3, від 23 березня 2023 року у справі № 990/106/22, від 26 квітня 2023 року у справі № 522/22473/15-ц та від 09 травня 2023 року у справі № 522/22473/15-ц. Вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Хоча п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень (рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994 у справі "Руїз Торія проти Іспанії", від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України»).

Як вбачається з матеріалів справи рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 08.08.2023 шлюб між сторонами розірвано, рішення набрало законної сили.

Суд зауважує, що виходячи з вказаних вище висновків щодо застосування норм права Великої Палати Верховного Суду, виправленню підлягають лише ті описки, що мають вплив на виконання (можливість реалізації) судового рішення.

Розбіжність зазначеного строку, який був наданий сторонам для примирення, зазначений в мотивувальній частині ухвали суду від 26.04.2023 не впливає на можливість реалізації та виконання рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 08.08.2023, в тому числі на можливість внесення відомостей про розірвання шлюбу до відповідного Державного реєстру.

Ураховуючи наведене, суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для виправлення описки в в ухвалі суд від 26.04.2023.

Керуючись ст. 258-261, 269, 353 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.04.2023 по цивільній справі № 638/7419/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.В. Шишкін