Справа № 497/2828/25
Провадження № 2/946/2400/26
УХВАЛА

27 січня 2026 року м. Ізмаїл

Суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Адамов А.С., розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

03.11.2025 року представник ТОВ «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» звернувся до Болградського районного суду Одеської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за Кредитним договором № 102733697 від 02.03.2023 року, в сумі: 12510 грн.

Ухвалою Болградського районного суду Одеської області від 01.12.2025 матеріали справи передано за підсудністю до Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області.

26.01.2026 року до Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області надійшли з Болградського районного суду Одеської області матеріали цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Відповідно до протоколу автоматичного розподілу справ між суддями від 26.01.2026 року позовна заява, в порядку ст. 33 ЦПК України, розподілена та передана судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Адамову А.С.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Суд вважає, що справа підсудна Ізмаїльському міськрайонному суду Одеської області.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 ЦПК України. Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

Суд, дослідивши, що позовну заяву подано із додержанням вимог, передбачених статтями 175 та 177 Цивільного процесуального кодексу України, переконавшись у тому, що підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови в відкритті провадження у справі відсутні та вона дійсно підсудна Ізмаїльському міськрайонному суд Одеської області, вважає можливим відкрити провадження по справі.

Окрім того, суд вважає за можливе, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з наступних підстав.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченим ЦПК України у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження, а згідно із частиною 4 зазначеної статті, спрощене позовне провадження призначене для розгляду.

Відповідно до п.4 ч.4 ст.19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд також звертає увагу на те, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Враховуючи критерії, передбачені ч.3 ст.274 ЦПК України, на підставі яких суд може вирішити питання про порядок розгляду справи, беручи до уваги відсутність заборон, передбачених ч.4 ст.174 ЦПК України для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, на думку суду, дана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 277 Цивільного процесуального кодексу України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

У ч. 5 ст. 279 ЦПК України вказано, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З урахуванням приписів ст. 19, 274 та 279, змісту позову та доданих до нього доказів, суд вважає необхідним розглянути дану справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін.

Відповідно до п.113 Розділу V Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21, до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей.

Відповідно до наказу ДСА «Про затвердження Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України» від 20.08.2019 № 814, у випадку прийняття суддею (суддею-доповідачем), у провадженні якого перебуває судова справа, рішення щодо розгляду (формування та зберігання) судової справи (матеріалів кримінального провадження) в електронній чи змішаній (паперовій та електронній) формі, складання внутрішнього опису здійснюється у відповідній(их) формі(ах) (паперовій та/або електронній).

При електронній та змішаній формі розгляду (формування та зберігання) справи, порядок відображення документів у внутрішньому описі, незалежно від форми опису та документів, має відповідати визначеному цією Інструкцією порядку формування документів судової справи у паперовій формі.

Рада суддів України у рішенні від 05.08.2022 року № 26 з метою підвищення рівня використання інструментів електронного судочинства під час відправлення правосуддя в умовах скрутного фінансового забезпечення судів рекомендувала судам у разі відсутності можливості у суді роздрукувати документи, що надійшли до суду в електронній формі через значний їх обсяг, звертатися до учасників судових проваджень з пропозицією додатково подати відповідні документи для суду у паперовій формі.

Також Рада суддів України у рішенні закликала усіх учасників судових проваджень:

- з розумінням поставитися до існуючих проблем фінансування судової гілки влади в умовах воєнного стану;

- при подачі значного обсягу документів до суду в електронній формі (понад 30 аркушів) - додатково подавати їх суду в паперовій формі.

Зважаючи на відсутність коштів та достатнього фінансування у Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області, що унеможливлює придбання паперу та здійснення заправки картриджів оргтехніки, суд наразі не в змозі здійснювати роздрукування значних обсягів документів з метою їх залучення до матеріалів справи, у зв`язку із чим приходить до висновку про розгляд справи у змішаній формі (паперовій та електронній).

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій (п. 3); сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (п. 4); запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (п. 5).

Керуючись ст. ст. 175, 178, 187, 189-196, 353 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Прийняти до свого провадження позовну заяву та відкрити провадження у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» (79000, м. Львів, вул. Смаль-Стоцького 1, 28 корпус, 4-й поверх) до ОСОБА_1 (адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Встановити, що розгляд справи здійснюватиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у змішаній формі (паперовій та електронній).

Встановити сторонам п`ятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для подання заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідачі зобов`язані надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідачу, роз`яснюється, що відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, у строк для подання відзиву має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву відповідачів для подання відповіді на відзив. Копія відповіді на відзив та доданих до неї документів позивач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

Відповідач має право в п`ятиденний строк надати заперечення на відповідь на відзив. Одночасно з надісланням (наданням) заперечень на відповідь на відзив до суду, копія заперечень та доданих до них документів відповідачі зобов`язані надіслати іншим учасникам справи.

Сторонам роз`яснюється, що відповідно до положень ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається в обґрунтування своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом.

Частиною 7 статті 81 ЦПК України прямо зазначено, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Відповідно до ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Також суд роз`яснює сторонам вимоги щодо оформлення письмових заяв, клопотань заперечень тощо.

Відповідно до вимог ст. 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України);

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України.

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

В процесі розгляду справ Ізмаїльським міськрайонним судом Одеської області застосовуються Правила організації ефективного цивільного судочинства, затверджені рішенням Ради суддів України №14 від 28.02.2020 року, з тексом яких можна ознайомитися за посиланням: https://oda.court.gov.ua/sud4813/inshe/3/1163581/.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://iz.od.court.gov.ua/sud1510/gromadyanam/csz.

Надіслання документів не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису учасника процесу або його представника є способом звернення до суду, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, оскарженню не підлягає.

Суддя: А.С. Адамов