УХВАЛА

Іменем України

26 січня 2026 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Рукас О.В.,

за участю секретаря судових засідань Пчолкіна М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у м. Вишгород цивільну справу за позовом ТОВ «Фінпром Маркет» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває вищезазначена цивільна справа.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі визначено суддю Рукас О.В.

Ухвалою суду від 12.12.2025 року провадження у справі відкрито у порядку спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання, встановлено строк для реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав шляхом подачі заяв по суті справи.

У судове засідання позивач ТОВ «Фінпром Маркет» свого представника не направив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. До початку розгляду справи від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача за наявними в справі матеріалами.

До початку судового засідання, від відповідача ОСОБА_1 , надійшли заяви, в якіх він вказав, що позовні вимоги не визнає та просить суд зупинити провадження у справі у зв`язку з тим, що він перебуває на військовій службі за мобілізацією, про що надав відповідні докази.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Враховуючи вищевикладене, зважаючи на те, що учасники справи були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, враховуючи подані ними клопотання про проведення судового розгляду за їх відсутності, враховуючи відсутність клопотань про відкладення судового засідання, суд приходить до висновку про можливість здійснення судового розгляду за відсутності сторін по справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки учасники справи у судове засідання не з`явилися, то фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає за зазначити наступне.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

Межі зупинення провадження у справі не повинні призводити до зменшення розумного строку розгляду справи.

Процесуальний закон пов`язує необхідність зупинення провадження у справі не з наявністю воєнного стану в Україні, а з фактом перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

Така правова позиція узгоджується із постановою КЦС ВС від 21.12.2022 р. у справі №456/2541/19.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду із визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи і щодо яких неможливо передбачити їх усунення.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 р. введено в Україні воєнний стан з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 р. строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався і на теперішній час його дію не припинено.

Згідно із статтею 1 Закону України «Про Національну гвардію України» визначено, що Національна гвардія України є військовим формуванням з правоохоронними функціями, що входить до системи Міністерства внутрішніх справ України і призначено для виконання завдань із захисту та охорони життя, прав, свобод і законних інтересів громадян, суспільства і держави від кримінальних та інших протиправних посягань, охорони громадської безпеки і порядку та забезпечення громадської безпеки, а також у взаємодії з правоохоронними органами - із забезпечення державної безпеки і захисту державного кордону, припинення терористичної діяльності, діяльності незаконних воєнізованих або збройних формувань (груп), терористичних організацій, організованих груп та злочинних організацій.

Національна гвардія України бере участь відповідно до закону у взаємодії зі Збройними Силами України у відсічі збройній агресії проти України та ліквідації збройного конфлікту шляхом ведення воєнних (бойових) дій, а також у виконанні завдань територіальної оборони.

До складу Національної гвардії України входять, зокрема, військові частини (п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про Національну гвардію України»).

Відповідно до ч. 3 ст.6-1 Закону України «Про Національну гвардію України» з введенням воєнного стану Національна гвардія України для виконання завдань з оборони держави приводиться в готовність до виконання завдань за призначенням і підпорядковується Головнокомандувачу Збройних Сил України, крім військових частин (підрозділів), які здійснюють конвоювання та охорону дипломатичних представництв.

Статтею 9 Закону України «Про Національну гвардію України» встановлено, що особовий склад Національної гвардії України складається з військовослужбовців та працівників. Національна гвардія України комплектується військовослужбовцями, які проходять військову службу за контрактом та за призовом.

Комплектування Національної гвардії України військовослужбовцями та проходження ними військової служби здійснюються відповідно до Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» та Положення про проходження військової служби громадянами України в Національній гвардії України, що затверджується Президентом України.

Згідно із ч. 1 ст.20 Закону України «Про Національну гвардію України» військовослужбовець Національної гвардії України під час виконання покладених на нього службових обов`язків є представником влади і перебуває під захистом держави.

Велика Палата Верховного Суду своїм рішенням у справі № 754/947/22 відступила від попередньої судової практики Верховного Суду у справах 756/3462/20, 557/1226/23, 904/4027/22 та 852/2а-1/24 Палати щодо вирішення питання зупинення провадження у справі.

Зокрема зазначила, що введення на території України воєнного стану для забезпечення відсічі та стримування агресії російської федерації, зокрема можливостями ЗСУ, передбачає, що настає особливий період, упродовж якого, зокрема здійснюється мобілізація.

У зв`язку з цим, з оголошенням воєнного стану на всій території України ЗСУ починає функціонувати на всій території України в умовах особливого періоду, який передбачає переведення ЗСУ у повному складі на території усієї України на воєнний стан, зокрема організацію і штат воєнного часу.

Відповідно, будь-який військовослужбовець в Україні, мобілізований до ЗСУ, який здійснює військову службу у конкретній військовій частині під час воєнного стану, введеного Указом, є таким, що перебуває у штаті воєнного часу ЗСУ, які переведені на воєнний стан.

Військовослужбовець може перебувати у військовій частині ЗСУ, яка незадіяна до ведення воєнних (бойових) дій, але це не виключає його оперативного відрядження до іншої військової частини, яка задіяна у відповідних діях. На переконання колегії суддів, у цьому й полягає одна зі складових функціонування ЗСУ в умовах особливого періоду.

Таким чином Велика Палата Верховного Суду у своєму рішенням у справі № 754/947/22 зазначила, що під час дії воєнного стану суди мають виходити з того, що:

-Збройні Сили України та інші військові формування автоматично вважаються переведеними на воєнний стан. Тому для застосування пункту 2 частини першої статті 251 ЦПК України (а також аналогічних норм ГПК і КАС) не потрібно додаткових підтверджень цього факту;

-Належним доказом для зупинення провадження є документи, що підтверджують перебування особи на військовій службі військовий квиток, наказ командира тощо.

З долученої до заяви відповідача ОСОБА_1 довідки військової частини НОМЕР_1 НГУ від 05.06.2025 року № 3786 судом встановлено, що ОСОБА_1 , з 20.05.2022 року проходить військову службу у військовій частині НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 з 20.05.2022 року по теперішній час.

З огляду на викладене, наявні в справі документи підтверджують необхідність зупинення провадження у справі на підставі п.2 ч.1 ст.251 ЦПК України до припинення перебування відповідача ОСОБА_1 у складі Національної гвардії України.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 ЦПК України, провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення.

Після усунення обставин, що зумовили зупинення провадження у справі, тобто, до припинення перебування відповідача у складі Національної гвардії України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан, ОСОБА_1 зобов`язаний повідомити про це суд.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.251,253,352-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі за позовом ТОВ «Фінпром Маркет до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити.

Провадження у справі за ТОВ «Фінпром Маркет до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - зупинити до припинення перебування ОСОБА_1 у складі Національної гвардії України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан.

Зобов`язати відповідача ОСОБА_1 невідкладно повідомити Вишгородський районний суд Київської області про припинення перебування у складі Збройних Сил України, що переведені на воєнний стан.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В. Рукас