Справа № 951/884/25
Провадження №2/951/74/2026
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

07 січня 2026 року селище Козова

Суддя Козівського районного суду Тернопільської області Лавренюк О.М., розглянувши позовну заяву Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «ТАСКОМБАНК» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 118382,42 грн.

На виконання вимог частини шостої статті 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) 06.01.2026 до суду надійшла інформація з реєстру Козівської селищної територіальної громади, надана на запит судді, про зареєстроване місце проживання відповідача.

Вивчивши зміст позовної заяви та додані до неї документи, суддею встановлено, що позовна заява підлягає поверненню з наступних підстав.

За змістом частини другої статті 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до частини сьомої статті 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно з частиною першою статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу державної влади) без додаткового уповноваження (довіреності) (постанова Верховного Суду від 28.08.2023 у справі № 740/2873/22).

Статтею 15 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Такі випадки передбачені частиною другою статті 60 ЦПК України, відповідно до якої під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність.

Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2025 року складає 3028,00 грн, а тому малозначними є справи, в яких ціна позову не перевищує 90840,00 грн.

З огляду на ціну позову (118382,42 грн), ураховуючи положення статей 19, 274 ЦПК України, вказана цивільна справа не може бути віднесена судом до категорії малозначних справ та підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження.

Згідно з вимогами чинного законодавства представництво інтересів юридичної особи у справі, яка розглядається в порядку загального позовного провадження, може здійснюватися або адвокатом, або іншою особою в порядку самопредставництва.

Встановлено, що позовна заява підписана представником АТ «ТАСКОМБАНК» Косатим Денисом Анатолійовичем. На підтвердження повноважень представника до позовної заяви додано копію довіреності від №193 від 05.08.2025, в якій зазначено, що АТ «ТАСКОМБАНК» в особі голови правління Дубєя В.В. уповноважує головного юрисконсульта Управління по роботі з роздрібними клієнтами Департаменту проблемних активів Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» Косатого Дениса Анатолійовича на вчинення вказаних у довіреності дій, у тому числі на представництво позивача у судах.

Водночас аналіз практики Верховного Суду свідчить, що сама лише довіреність не може підтверджувати повноваження працівника представляти інтереси юридичної особи чи державного органу в порядку самопредставництва.

Велика Палата Верховного Суду зауважила, що, починаючи з 29.12.2019, коли набрав чинності Закон України від 18.12.2019 № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення», самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20).

Разом з тим постановою Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2024 у справі №910/16580/23 уточнено попередній висновок та зазначено, що якщо відповідні відомості щодо особи, яка має право вчиняти дії від імені юридичної особи на засадах самопредставництва, внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР), ці відомості є офіційним та достатнім підтвердженням того, що юридична особа діє в суді через певну особу на засадах самопредставництва (з урахуванням відповідних обмежень повноважень, якщо такі є).

Так, зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів не вбачається, що Косатий Д.А., який підписав позовну заяву, є керівником АТ «ТАСКОМБАНК», також відсутня інформація про внесення щодо нього відповідних відомостей до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, як щодо особи, яка має право вчиняти дії від імені юридичної особи на засадах самопредставництва. У такому разі його повноваження діяти від імені АТ «ТАСКОМБАНК» у порядку самопредставництва можуть випливати виключно із закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

В ухвалі від 07.02.2020 у справі № 17/495-08 Верховний Суд вказав, що для підтвердження повноважень брати участь у справі в порядку самопредставництва працівник (юрисконсульт) має надати суду: докази того, що особа обіймає певну посаду (наказ, трудовий договір), а також докази, які дозволяють встановити обсяг повноважень вказаної посадової особи (статут, положення, трудовий договір (контракт).

Як вже було вказано вище, на підтвердження повноважень Косатого Д.А. до позовної заяви додано копію довіреності №193 від 05.08.2025, у якій зазначено, що він є головним юрисконсультом Управління по роботі з роздрібними клієнтами Департаменту проблемних активів Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК».

Поряд з цим до позовної заяви не додано доказів на підтвердження того, що Косатий Д.А. перебуває у трудових відносинах із позивачем та документів, які дозволяють встановити обсяг повноважень Косатого Д.А. (наприклад, наказу про призначення на посаду, статуту, положення, трудового договору (контракту), посадової інструкції тощо).

Також у матеріалах справи відсутні відомості щодо наявності у Косатого Д.А. свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, зі змісту довіреності №193 від 05.08.2025 не вбачається, що повноваження з представництва інтересів позивача надані Косатому Д.А., як адвокату. У Єдиному реєстрі адвокатів України відомості про здійснення Косатим Д.А. адвокатської діяльності та набуття ним статусу адвоката відсутні.

Таким чином, позивачем не долучено до позовної заяви належних доказів на підтвердження повноважень Косатого Д.А. діяти в порядку самопредставництва від імені Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» чи наявності у нього свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю.

Водночас слід звернути увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд з прав людини зазначає, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулювання з боку держави (рішення у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998, рішення у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001).

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або посадове становище якої не вказано.

З огляду на викладене, оскільки позовну заяву подано та підписано особою, яка не надала суду доказів наявності повноважень на її підписання від імені та в інтересах позивача, наявні підстави для повернення позовної заяви відповідно до положень пункту 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України.

Така позиція суду узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 199/1478/17, у постанові Верховного Суду від 10.04.2024 у справі № 191/3312/20.

Крім того, слід роз`яснити позивачу, що відповідно до частини сьомої статті 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись статтями 19, 58, 60, 62, 175, 177, 185, 260, 261, 274, 353 - 355 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Копію ухвали надіслати позивачу разом із позовною заявою та доданими до позовної заяви документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Тернопільського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.М. Лавренюк