КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач - Кафідова О.В.
№ 22-ц/824/3415/2026
У Х В А Л А

м. Київ Справа № 361/5804/25

26 січня 2026 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Кафідової О.В.

суддів: Оніщука М.І.

Шебуєвої В.А.

розглянувши матеріали апеляційної скарги відповідача ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 26 червня 2025 року, постановлену під головуванням судді Гринчак О.І., у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» в особі Київської філії Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з розподілу природного газу, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 26 червня 2025 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» в особі Київської філії Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з розподілу природного газупередано за підсудністю до Броварського міськрайонного суду Київської області.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, 14 жовтня 2025 року відповідач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та передати справу № 361/5804/25 для подальшого розгляду до Деснянського районного суду м. Києва.

Окрім того, просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Деснянського районний суд міста Києва від 26 червня 2025 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 09 грудня2025 року апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районний суд міста Києва від 26 червня 2025 року,залишено без руху для подання на адресу Київського апеляційного суду оригіналу документу про сплату судового збору на суму 605 грн. 60 коп. за реквізитами: Отримувач коштів - ГУК у м.Києві/Солом.р-н/22030101, код отримувача (код ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0026010, код класифікації доходів бюджету: 22030101 та/або належні та допустимі докази на підтвердження звільнення апелянта від сплати судового збору.

Надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснено, що у разі не виконання вимог даної ухвали у визначений строк, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

21 січня 2026 року відповідач ОСОБА_1 направила на адресу Київського апеляційного суду заяву про розстрочення сплати судового збору або продовження строку для виконання ухвали Київського апеляційного суду від 09 грудня 2025 року.

Заява обґрунтована тим, що 14 січня 2026 року Президент України ОСОБА_2 оголосив про запровадження режиму надзвичайної ситуації в енергетичному секторі через складні наслідки російських ударів та екстремальні морози, що призвели до значних відключень світла й опалення. Сплата судового збору та виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 09 грудня 2025 року є ускладненою та неможливою у строки встановлені зазначеною ухвалою через відсутність у скаржника електричного живлення та віповідно неможливості оплати судового збору.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору (або відстрочення, розстрочення сплати судового збору), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Зазначені відповідачем ОСОБА_1 обставини не можуть вважатися підставою для відстрочення або звільненнявідповідача від сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у заявника пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами заявника стосовно можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявника на доступ до правосуддя, оскільки формування справедливих принципів оплати судового збору характеризує рівень доступності до правосуддя у країні (справа «Креуз проти Польщі» (KREUZ v. POLAND) від 19 червня 2001 року).

Безпідставне звільнення, відстрочення та розстрочення юридичній особі сплати судового збору, за відсутності належних та допустимих доказів,суперечить завданню та меті Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» у частині надходження до спеціального фонду Державного бюджету України коштів від сплати судового збору та може розцінюватися, як надання певних процесуальних переваг заявнику перед іншими учасниками судового процесу, які зобов`язані сплачувати такий збір.

Тобто, у встановлені в ухвалі Київського апеляційного суду від 09 грудня2025 року строки недоліки апеляційної скарги апелянтом не усунено.

В силу вимог ч.1 ст. Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частина 2 статті 357 ЦПК України передбачає, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог ст.356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Положеннями ч. 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

При цьому слід наголосити, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення (ч. 7 ст.185 ЦПК України).

З огляду на вищевикладене, з урахуванням положень ст.ст. 185, 357 ЦПК України, виходячи з того, що апелянт не виконав вимог ухвали Київського апеляційного суду від 09 грудня2025 року протягом встановленого судом строку, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 26 червня 2025 року, необхідно визнати неподаною і повернути апелянту.

Керуючись ст. ст. 185, 357 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Відмовити у задоволені клопотання відповідача ОСОБА_1 у звільненні її від сплати судового збору та у відстроченні сплати судового збору.

Апеляційну відповідача ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 26 червня 2025 року, постановлену під головуванням судді Гринчак О.І., у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» в особі Київської філії Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з розподілу природного газу - визнати неподаною та повернути.

Ухвала суду апеляційної інстанції як така, що постановлена поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддями, але може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: Судді: