СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/6362/26
ун. № 759/1597/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2026 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду міста Києва Горбенко Н.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини, вирішення спору щодо істотних питань її життя, визначення способу участі батька у вихованні та надання дозволу на оформлення документів і багаторазовий виїзд дитини за кордон без згоди батька, -

В С Т А Н О В И В:

У січні 2026 року до Святошинського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини, вирішення спору щодо істотних питань її життя, визначення способу участі батька у вихованні та надання дозволу на оформлення документів і багаторазовий виїзд дитини за кордон без згоди батька.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Горбенко Н.О.

Справа передана судді 23 січня 2026 року.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Вимоги до позовної заяви викладені у статтях 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Всупереч зазначеним положенням, позовна заява ОСОБА_1 не містить відомостей щодо наявності або відсутності електронного кабінету у учасників справи.

Крім того, всупереч положення п.п. 6-9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява ОСОБА_1 не містить: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Суд звертає увагу, що у якості третьої особи до справи позивач залучає Орган опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

З аналізу норм ст. ст. 52 - 54 ЦПК України вбачається, що цивільним процесуальним законодавством передбачено два види третіх осіб: треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Таким чином, позивач має уточнити процесуальний статус Органу опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації.

Одночасно з тим, відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Позовна заява подана представником позивача - адвокатом Сухомлин Г.М. за допомогою підсистеми «Електронний суд».

Частини 5, 6, 7 ст. 43 ЦПК України встановлюють, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Зважаючи на те, що позовну заяву подано за допомогою підсистеми «Електронний суд», а відомості щодо наявності електронного кабінету у відповідача - ОСОБА_2 відсутні, то до позовної заяви позивач мав долучити докази направлення примірника позовної заяви разом із доданими до нього документами на адресу відповідачів у паперовій формі листом з описом вкладення.

Суд наголошує на тому, що Цивільним процесуальним кодексом України передбачений лише один варіант направлення примірника позовної заяви разом із доданими до нього документами особам, які не мають зареєстрованого електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Зазначені докази у матеріалах справи щодо відповідача відсутні.

Таким чином, дослідивши матеріали справи суд встановив, що до позовної заяви не додано належних доказів направлення відповідачу по справі копії позовної заяви із доданими до неї документами на належну адресу його проживання. У відповідності до ч. 7 ст. 43 ЦПК України таким доказом є бланк опису вкладення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фінансовим чеком про відправлення.

Також суд звертає увагу, що відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У відповідності до положень ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частина 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зважаючи на зазначене, для встановлення ставки судового збору за подання позовної заяви необхідно звернутись до положень Закону України «Про державний бюджет України на 2026 рік».

Відповідно до ст. 7 зазначеного закону, з 1 січня 2026 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 328 гривень.

Відтак, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 331 гривня 20 копійок.

Зважаючи на те, що у поданому позові позивачем заявлено чотири немайнові вимоги, судовий збір мав був сплачений у розмірі 5 324,80 грн. або у розмірі 4 259,84 грн., враховуючи, що позовна заява направлена до суду через підсистему «Електронний суд».

До позовної заяви долучено: квитанцію ID: 8120-5813-7505-5647 від 06.11.2025 року про сплату судового збору у розмірі 1 211,20 грн.; платіжну інструкцію №A9P7-8X2P-HEAC-3M79 від 08.12.2025 року про сплату судового збору у розмірі 2 422,40 грн.; квитанцію про сплату №SAM5-DZTT-KF3E від 09.01.2026 року про сплату судового збору у розмірі 626,44 грн.

Відповідно до ст. 9 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Частина 9 ст. 185 ЦПК України передбачає, що заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.

Згідно з роз`ясненнями, наведеними у пункті 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами)).

При перевірці зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України за допомогою автоматизованої системи документообігу Святошинського районного суду міста Києва, станом на 27.01.2026 року, встановлено, що сума судового збору у розмірі 2 422,40 грн. за платіжною інструкцією №A9P7-8X2P-HEAC-3M79 від 08.12.2025 року зарахована до спеціального фонду державного бюджету України, про що сформовано відповідну Виписку.

Одночасно з тим, судом встановлено, що сума судового збору у розмірі 1 211,20 грн. за квитанцією ID: 8120-5813-7505-5647 від 06.11.2025 року доєднана до матеріалів цивільної справи №759/27076/25 (пр. № 2/759/11674/25).

Ухвалою судді Святошинського районного суду міста Києва від 09 грудня 2025 року у цивільній справі №759/27076/25 (пр. № 2/759/11674/25) позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини постановлено вважати неподаною та повернуто позивачу.

Чинним законодавством не передбачена можливість повторного використання платіжного документа, який вже приєднано до матеріалів іншої цивільної справи.

Крім того, п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Таким чином, ОСОБА_1 має право у будь-який момент подати клопотання про повернення сплаченого судового збору у відповідності до квитанції ID: 8120-5813-7505-5647 від 06.11.2025 року, у межах справи №759/27076/25 (пр. № 2/759/11674/25).

Однак, як належний доказ сплати судового збору у даній справі квитанцію ID: 8120-5813-7505-5647 від 06.11.2025 року суд прийняти не може.

Крім того, на неналежність як доказу оплату судового збору повторно використаного платіжного доручення вказує Верховний Суду в постанові від 05.08.2021 року у справі №160/5879/20.

Суд також зауважує, що при перевірці зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України за квитанцією про сплату №SAM5-DZTT-KF3E від 09.01.2026 року на суму 626,44 грн., автоматизована система документообігу Святошинського районного суду міста Києва надала відповідь: не знайдено підтверджень платежів з Казначейства.

Таким чином, позивач має надати суду належні докази доплати судового збору у розмірі 2 902 гривні 40 копійок (або 1 837 гривень 44 копійки у відповідності до положень ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Позивач має доплатити судовий збір за реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Святош.р-н/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), Рахунок отримувача: UA0026009, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, Призначення платежу: 101 _________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Святошинський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Вказані недоліки перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Додатково вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.185 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини, вирішення спору щодо істотних питань її життя, визначення способу участі батька у вихованні та надання дозволу на оформлення документів і багаторазовий виїзд дитини за кордон без згоди батька - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить 5 (п`ять) днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви до визначеної дати, позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Копію ухвали надіслати для виконання позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.О.Горбенко