_____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/889/26
Провадження № 2/947/1302/26
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26.01.2026 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Гниличенко М.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Київська державна нотаріальна контора у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про визнання заповіту недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

07.01.2026 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду м.Одеси з позовом до ОСОБА_2 , третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Київська державна нотаріальна контора у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), в якому просить визнати недійсним заповіт спадкодавця його дядька ОСОБА_3 , посвідчений Київською державною нотаріальною конторою у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса). Всі інші відомості про цей заповіт позивачем будуть надані до суду після розгляду і задоволення, заявленого у позові клопотання про витребування від Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса спадкової справи № 156/2025 щодо спадкового майна спадкодавця його дядька ОСОБА_3 : квартира АДРЕСА_1 . Стягнути з відповідача усі судові витрати.

Відповідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.01.2026 року вищевказану справу було розподілено судді Гниличенко М.В.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали на предмет відкриття провадження по справі, суддя приходить до наступного.

Згідно з ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно ст.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Однією із умов реалізації права особи на пред`явлення позовної заяви є дотримання вимог підсудності.

За загальним правилом ч.1 ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно ч.6 ст.187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання/перебування/ такої фізичної особи.

Із позовної заяви вбачається, що відповідачем у позові зазначено ОСОБА_2 , вказано адресу відповідача: АДРЕСА_2 . Проте, будь-яких інших даних, які б ідентифікували особу відповідача суду не надано, зокрема відсутня її дата народження, РНОКПП, інформація про інші засоби зв`язку , а також про наявність електронного кабінету.

Судом було зроблений запит до відділу адресної довідкової роботи ГУДМС України в Одеській області, щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) ОСОБА_2 , однак на адресу суду надійшла відповідь, якою зазначено, що неможливо ідентифікувати особу, оскільки необхідна повна дата її народження, паспорт та ідентифікаційний код.

У зв`язку з відсутністю повни анкетних даних відповідача дати народження, РНОКПП, даних паспорту, неможливо отримати дані щодо зареєстрованого місця проживання відповідача з метою визначення підсудності справи, а у подальшому належного повідомлення та надсилання судових документів.

У статті 175 ЦПК України встановлено перелік відомостей, які повинні міститись в позовній заяві, саме на позивача покладено обов`язок надати анкетні дані відповідача при подачі позовної заяви.

Пред`явлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України.

Згідно з п. п. 2, 4 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.1,2 ст.13 ЦПК України - суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.

Відповідно до ст.83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати суду докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до ст.84 ЦПК України учасник справі, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подано в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Тобто, процесуальним законом подання клопотання про витребування доказів повинно подаватися разом з поданням позовної заяви.

Крім того, нормами статті 84 ЦПК України передбачено вимоги щодо оформлення вказаного клопотання.

При дослідженні позовної заяви ОСОБА_1 встановлено, що безпосередньо у позовній заяві заявлено клопотання про витребування доказів, однак це не відповідає вимогам ст.84 ЦПК України. Питання забезпечення доказів у встановленому законом порядку позивачем не вирішувалось.

Початок судового процесу завжди супроводжується офіційним документом, який засвідчує, що суд визнав подану заяву належною для розгляду. Таким документом є ухвала про відкриття провадження у справі. Це ключова процесуальна ухвала, якою суд приймає до розгляду позовну заяву, визначає подальший хід судового процесу та надає сторонам можливість реалізовувати свої процесуальні права. Суд виносить ухвалу про відкриття провадження у справі після перевірки відповідності позовної заяви встановленим законом вимогам та має можливість розглянути будь-які клопотання про витребування доказів, але після відкриття провадження по справі.

Крім того, при дослідженні позовної заяви неможливо ідентифікувати особу відповідача, наявність чи відсутність заповіту, оскільки із Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 10.07.2025 року зазначено, що з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори звернулась дружина спадкодавця, проте відсутні відомості щодо її прізвища ім`я по-батькові, відсутні відомості про наявність заповіту, а якщо заповіт складено то на чиє ім`я та ким посвідчено. Фактично позивачем подано позов, в якому відсутній предмет позову, а є лише припущення щодо наявності заповіту, внаслідок чого прохальна частина позову не містить конкретних даних щодо заповіту (дата, місце, посвідчення, реєстровий номер, особу на яку складено заповіт та інше).

Відповідно до ч.6 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, оскільки кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Крім того, суд роз`яснює, що будь-яка експертиза призначається судом при наявності достатніх даних, підтверджених належними та допустимими доказами.

Також, суд зазначає, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб), однак позивачем невірно зазначено найменування третьої особи - Київська державна нотаріальна контора у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), оскільки повна офіційна назва установи згідно з Єдиним державним реєстром (ЄДР) Київська державна нотаріальна контора у місті Одеса.

Крім того, позивачем не зазначено відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету учасників процесу.(ч.3 ст.175 ЦПК України).

Процесуальні обмеження, що регулюють порядок звернення до суду (наприклад, вимоги до оформлення позовної заяви, строк звернення, підсудність), не є обмеженням доступу до правосуддя, оскільки право на звернення до суду гарантується Конституцією України. Ці обмеження спрямовані на забезпечення ефективності судочинства, а не на перешкоджання зверненню до суду. Вони встановлюють правила, які допомагають судам розглядати справи в належному порядку.

Якщо особа не дотримується процесуальних вимог, суд не відмовить у прийомі заяви, а надасть можливість виправити недоліки. Це не є обмеженням доступу до суду, а вимогою до належного оформлення звернення/позову/.

Виявлені недоліки позовної заяви ОСОБА_1 , у їх сукупності, є підставою для залишення позовної заяви без руху із встановленням позивачеві строку усунення недоліків.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Київська державна нотаріальна контора у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про визнання заповіту недійсним - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків поданої заяви - п`ять днів з дня отримання копії ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Гниличенко М. В.