Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

05 січня 2026 року м. Шаргород

Шаргородський районний суд Вінницької області у складі:

головуючого - Войнаровського І.В.,

за участі:

секретаря - Дроган Н.Л.,

представника

відповідачки - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

у с т а н о в и в:

У листопада 2024 року АТ КБ «Приватбанк» (далі - позивач) звернулось до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі - відповідачка) про стягнення заборгованості. Позивач просить стягнути з відповідачки на свою користь заборгованість у розмірі 31799,05 грн за кредитним договором від 26 серпня 2023 року.

Ухвалою Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 16 грудня 2024 року цивільну справу передано за підсудністю до Тульчинського районного суду Вінницької області (а.с.86, том 1).

Ухвалою Тульчинського районного суду Вінницької області від 29 січня 2025 року цивільну справу передано за підсудністю на розгляд до Шаргородського районного суду Вінницької області (а.с.92, том 1).

Ухвалою Шаргородського районного суду Вінницької області від 21 лютого 2025 року прийнято до розгляду дану позовну заяву та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с.98, том 1).

Ухвалою Шаргородського районного суду Вінницької області від 04 вересня 2025 року у задоволенні клопотання відповідача - ОСОБА_2 про витребування з Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області матеріалів кримінального провадження №0000377 від 28 вересня 2023 року відмовлено. У задоволенні клопотання представника позивача - адвоката Рой Володимира Леонідовича про витребування з Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області матеріалів кримінального провадження №0000377 від 28 вересня 2023 року відмовлено. Постановлено подальший розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Поновлено відповідачці строк для надання відзиву на позов. Встановлено позивачу та відповідачці строк до 07 жовтня 2025 року для подання відповіді на відзив та заперечень (а.с.185-186, том 1)

Ухвалою Шаргородського районного суду Вінницької області від 07 жовтня 2025 року клопотання представника позивача - адвоката Рой Володимира Леонідовича про витребування з Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області матеріалів кримінального провадження №0000377 від 28 вересня 2023 року задоволено. Зобов`язано Тульчинський РВП ГУНП у Вінницькій області у строк до 06 листопада 2025 року надати Шаргородському районному суду Вінницької області інформацію про стан досудового розслідування кримінального провадження № 0000377 від 28 вересня 2023 року, у тому числі щодо прийнятих процесуальних рішень, із обов`язковим долученням належним чином засвідченої копії кінцевого процесуального рішення у випадку його прийняття, а також копій матеріалів кримінального провадження в тому числі копії заяви, пояснень та протоколу допиту ОСОБА_2 , у цьому кримінальному провадженні, а також відомості щодо встановлення особи (осіб), що можуть бути причетні до вчинення цього кримінального правопорушення з наданням копій протоколів їх допиту (за наявності). Встановлено позивачу та відповідачці строк до 06 листопада 2025 року для подання відповіді на відзив та заперечень (а.с.209-210, том 1).

24 липня 2025 року від відповідачки до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому вона вказує, що позивачу добре відомо, що 26 серпня 2023 року невстановленими особами шляхом несанкціонованих дій та шахрайським способом заволоділи коштами з її кредитної картки на суму 20000 гривень, а також оформили кредит на цю картку сумою майже 42000 гривень. Кредитна картка видана відповідачці позивачем по справі. За фактом вчинення відносно неї злочину Тульчинським районним відділом поліції ГУНП у Вінницькій області відкрито кримінальне провадження № 0000377 від 28 вересня 2023 року. На даний час розслідування триває, зловмисників не встановлено. Незважаючи на вчинення крадіжки коштів з її картки відповідачка за власною ініціативою сплатила банку 20000 гривень, що були зняті з картки. Однак вона не змогла у повному обсязі сплатити кредит який був оформлений на дану картку. Відповідачкою частково погашено кредит і на сьогоднішній день залишок боргу складає 31799,05 грн (ціна позову). Про крадіжку її коштів вона в той же день повідомляла службу безпеки байку. Вони заблокували кредитну картку , а борг по ній перенесли на нову картку по якій вона проводила погашення «боргу». Також в якості допомоги та співчуття позивач погодився не нараховувати відсотки та інші штрафні санкції на заборгованість. Відповідно сума боргу 31799,05 грн залишається незмінною протягом останніх років. Відповідачка просить відмовити в задоволенні позову (а.с.174, том 1).

06 листопада 2025 року від представника позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій він вказує, що відповідач позовні вимоги не визнала, подала відзив на позов, в якому вказує, що кредитна заборгованість, яка є предметом позовних вимог виникла внаслідок дій невстановлених осіб, які "шляхом несанкціонованих дій заволоділи коштами з її рахунків та оформили на цю картку кредит". АТ КБ "ПриватБанк" вважає заперечення проти позовних вимог, викладені в відзиві на позов, необґрунтованими та безпідставними. Щодо фактичних обставин справи та дій позивача, що призвели до здійснення платіжних операцій обставини, пов`язані з здійсненням платіжних операцій, які позивач не визнає, були підставою та предметом перевірки, висновок якої "Службова перевірка щодо шахрайських дій відносно клієнта ОСОБА_2 , ІПН НОМЕР_1 . Пригода НОМЕР_2 ." наявний в матеріалах справи. Відповідно до цього висновку, в ході перевірки встановлено наступне. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 . НОМЕР_3 , 23 червня 2025 року підписала Заяву про приєднання до Умов та правил банківських послуг та отримала карту НОМЕР_4 "карта універсальна" договір "SAMDN9764". Карта НОМЕР_4, IBAN - НОМЕР_5 , договір SAMDN9764, старт дог. 07.09.2012, бранч дог MR57, тип дог. - карта універсальна, Кредитний ліміт на карту встановлено 2023-08-26 15:30:33 на суму 50000 грн. Аналізом виписок по картковому рахунку клієнтки виявлено наступні транзакції: 26/08/2023 15:36:50 DB -275,63 грн. Код авт. 034503. Термінал 31001614 (власник терміналу IPAY.UA, процесінг ПАТ "ТАСКОМБАНК") Р32, переказ на картку НОМЕР_6 ; 26/08/2023 15:42:35 DB -15089,5 грн. Код авт. 240507. Термінал 31001614 (власник терміналу IPAY.UA, процесінг ПАТ "ТАСКОМБАНК") Р32, переказ на картку НОМЕР_6 ; 26/08/2023 15:57:59 DB -3646,2 грн. Код авт. 522514. Термінал 31001614 (власник терміналу IPAY.UA, процесінг ПАТ "ТАСКОМБАНК") Р32, переказ на картку НОМЕР_6 . По інформації адмінки "PanLike" встановлено, що оспорювані транзакції проведено без зчитування NFC (N), з ручним введенням номера картки (posentrey mode -12) та з підтвердженням 3D-secure (pos condition «82»- «3-D Secure Authentication - 82). Клієнт ОСОБА_2 , звернулась із зверненням про шахрайство відносно неї на цілодобову підтримку клієнтів 26.08.2023 о 16:45:46. За інформацією ccstat.privatbank.ua, карту НОМЕР_4 відправника заблоковано 2023-08-26 16:48:07. Крім того, у ході перевірки встановлено, що 26.08.2023 о 15:56:13 на ім`я ОСОБА_2 , через Приват24 оформлено кредит "Оплата частинами" на суму 43999 грн., номер договору 4402. Відповідно до документів кредитної справи по послугам "Оплата частинами", підтвердження під час оформлення послуг "Оплата частинами" здійснювалось шляхом введення вірного ОТР-паролю, відправленого на фінансовий номер телефону клієнта ОСОБА_2 . Аналізом даних, отриманих за заявкою SIMMON (дані про мобільні пристрої та географічні координати їх роботи), встановлено, що в період часу з 01.08.2023 до 31.08.2023 в Приват24 клієнта ОСОБА_2 , здійснюються входи з пристрою, типового для даного акаунту зазначеного, як M2006C3MNG|Redmi (b763c5fbc6e37de5). Типовими ip адресами для даного акаунту у вказаний період є наступні: 78.154.174.50; 46.211.0.94. Однак, у вказаний період часу були також здійснено зміну паролю Приват24 та входи з нетипових для даного акаунту пристроїв, зазначених як «Mi 9T|Xiaomi» (imei НОМЕР_10) та "Smartphone" (fingerprint: НОМЕР_11), при цьому входи здійснювалися з ip-адрес НОМЕР_12 та НОМЕР_7 , геопозиція входів на даних пристроях відключена. Підтвердження входу було здійснено за допомогою IVR-дзвінка на фінансовий номер телефону. Аналізом хронології подій, які передували вищевказаному списанню коштів з карт клієнта ОСОБА_2 , встановлено наступне: 26.08.2023 15:23:42 год. зафіксовано зміну паролю до Приват24 з не типового пристрою "Mi 9T|Xiaomi" в аккаунті (НОМЕР_3) Приват24 яку проведено в версії p24mob, з ІР адреси: НОМЕР_8 (провайдер "Kyivstar"). Звертає увагу, що для відновлення паролю Приват24, необхідно: 1. Перейти за посиланням next.privat24.ua, натиснути "Вхід" (праворуч вгорі); 2. Ввести номер телефону (логін); 3. На етапі вводу пароля натиснути "Забули пароль?"; 4. Підтвердити одним із автоматично запропонованого способу підтвердження (отп, дзвінок); 5. Вибрати картку, ввести пін-код картки, натиснути "Далі"; 6. Придумати пароль для входу, ознайомитися з правилами надання банківських послуг, встановити галочку "Я ознайомлений та згоден" та натиснути "Продовжити". Згідно даних ПК Банку, при вищевказаній зміні пароля входу в Приват24 клієнта ОСОБА_2 , використовувались дані по карті клієнта № НОМЕР_9, тобто особа, що змінювала пароль, володіла інформацією щодо пін-коду картки. Зміни фінансового номеру клієнта ОСОБА_2 , під час вищезазначених списань не встановлено. Підозрілих переглядів відомостей щодо карткових рахунків, особистих даних, входів в акаунт Приват24 ОСОБА_2 співробітниками ПриватБанку - не зафіксовано. Збоїв, несправностей, помилок в роботі програмних та апаратних комплексів, які могли б призвести до несанкціонованого втручання інших осіб в їх роботу та здійснення внаслідок цього несанкціонованих клієнтом ОСОБА_2 платіжних операцій - не виявлено. Підозрілих переглядів відомостей щодо карткових рахунків, особистих даних, входів в акаунт Приват24 ОСОБА_2 співробітниками ПриватБанку, що могли призвести до здійснення платіжних операцій, які не визнаються клієнтом - не зафіксовано. Інформація щодо пін-кодів від карток клієнтів зберігається в зашифрованому вигляді та є недоступною для перегляду співробітниками ПриватБанку, компрометації (витоку) цієї інформації не було. Порушень вимог платіжних систем під час здійснення операцій, які клієнт вважає неналежними - не встановлено. Дистанційні платіжні інструкції на переказ коштів сформовані та підтверджені в системі дистанційного обслуговування Приват24 та виконані ПриватБанком в повному обсязі після проведення посиленої автентифікація клієнта та платіжного інструменту. Законні підстави для відмови ПриватБанком в їх виконанні - відсутні. Всі платіжні інструкції виконані до моменту повідомлення клієнта про платіжні операції, які ним визначені як неналежні. Аналізуючи вищевикладене, оспорювані ОСОБА_2 операції відбулись після здійснення процедури посиленої автентифікації з використанням інформації, що була відома лише клієнту (пін-коду картки НОМЕР_9 ) та з підтвердженням шляхом IVR-дзвінка на фінансовий номер телефона клієнта, тобто внаслідок його дій. Доказів на підтвердження факту втрати ОСОБА_2 контролю за своїм фінансовим номером до відзиву не надано. Тому твердження ОСОБА_2 , що оспорювані нею платіжні операції відбулись внаслідок отримання невідомими особами доступу до її фінансового номеру телефону, внаслідок чого вона втратила за ним контроль, в ході даної перевірки підтвердити неможливо, оскільки АТ КБ "ПриватБанк" не володіє інформацією щодо користування номерами мобільного зв`язку клієнтів. Така інформація не може бути отримана і за запитом банку, оскільки вона надається оператором зв`язку лише за відповідною ухвалою суду. Якщо до здійснення переказів, які не визнаються клієнтом, призвели протиправні дії інших осіб, ці особи та їх вина можуть бути встановлені лише в ході досудового розслідування кримінального провадження № 0000377 від 28.09.2023 р. відкритого Тульчинським РВП ГУНП у Вінницький області за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 362 КК України. Приватбанк не є стороною даного кримінального провадження, тому у СБ відсутня можливість отримати інформацією про стадію досудового розслідування у кримінальному провадженні та встановлені в його ході обставини. Вказує, що згідно п. 146 Постанови НБУ № 164 від 29.07.2022 р., власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/ держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Відповідно до Умов та правилами надання банківських послуг: п. 1.1.10.10.1. Клієнт несе повну відповідальність за всі платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу та/або за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, якщо його дії чи бездіяльність призвели до втрати платіжного інструменту або індивідуальної облікової інформації, розголошення ПІНу/індивідуальної облікової інформації або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжну операцію з використанням Платіжного інструменту. 1.1.10.10.2. Клієнт несе відповідальність за всі платіжні операції (в тому числі операції у сфері електронної комерції та інші), що здійснюються з Платіжними картками, у тому числі наданими Банком його Довіреним особам. У разі, якщо Клієнт дає згоду на проведення платіжних операцій з Платіжними картками або нанесеними на них даними поза полем його зору, він несе повну відповідальність за їх можливе шахрайське використання надалі. На підставі встановлених перевіркою обставин, спеціальних норм та Умов та правил надання банківських послуг, встановлено, що зняття коштів з картки клієнта стало можливим внаслідок дій самого клієнта, що призвели до втрати, незаконного використання інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції з її карткового рахунку. Також встановлено відсутність підстав для покладення відповідальності за оспорювані ОСОБА_2 платіжні операції на банк. Зазначає, що в ході перевірки працівником служби безпеки банку досліджувались системні логи платіжних операцій, що були предметом перевірки. Системні логі - це файли, в яких зберігається хронологічний запис подій, що відбуваються в операційній системі та додатках. Вони використовуються для моніторингу, діагностики та аналізу роботи системи, а також для виявлення помилок та проблем. Це журнал подій роботи інформаційної системи у хронологічному порядку, іншими словами це інформація, що зареєстрована програмним комплексом про системні події та деталі їх здійснення, а саме деталі виконання операцій, входів в аккаунт Приват24, деталі зміни фінансових номерів, паролів, підтвердження операцій та інших подій, що відбуваються при здійснені платіжних операцій. Так, згідно логів, входи в акаунт Приват24 відповідача, що передували здійсненню спірних операцій здійснювались зі зміною паролю від Приват24, але без зміни фінансового номеру, з пристрою "Mi 9T|Xiaomi" в аккаунті (НОМЕР_3) Приват24 яку проведено в версії p24mob, з ІР адреси: НОМЕР_8 (провайдер "Kyivstar"): "2023-08-26 15:23:45.189 /"userLogin/":/"НОМЕР_3/",/"userEkbId/":37978743,/"/"deviceModel/":/"Mi9T|Xiaomi/",/"ip/":/"НОМЕР_8/",/"imeiGenerate/":/"НОМЕР_10/""passedSteps/":[/"login/",/"ivr/",/"confirm/",/"pin/",/"change_password/"] Вхід було здійснено за допомогою зміни паролю з додатковим підтвердження у вигляді IVR-дзвінка на фінансовий номер телефону та з введенням пін-коду від картки НОМЕР_9 ". Також зазначає, що на цьому пристрої було встановлено мобільний додаток Приват24, для входу в який було вірно введено логін (фінансовий номер телефона позивача), обрано варіант "Забули пароль?" та обрано спосіб підтвердження створення нового паролю від Приват24 шляхом IVR-дзвінка на фінансовий номер відповідача. Довідково вказує, що Інтерактивне голосове меню (IVR) - це автоматизована телефонна система, яка дозволяє клієнтам вибирати варіанти голосового меню та взаємодіяти за допомогою голосу та цифрових клавіатур. Коли клієнти приймають такий дзвінок, вони чують голосовий запис, в якому їм пропонується вибрати один із кількох варіантів, наприклад підтвердити якусь дію. В подальшому, в ході IVR-дзвінка на номер НОМЕР_3 , який на той момент був фінансовим номером телефону ОСОБА_3 , тобто особистим мобільним номером, який відповідач вказала для комунікації з АТ КБ "ПриватБанк", особа, яка їм володіла, обрала варіант відповіді, який підтверджував зміну паролю. Після цього, для додаткової автентифікації особи, яка здійснює зміну пароля, та встановлення відповідності цієї особи власнику рахунків, на екрані пристрою з якого здійснювалась його зміна, з`явилась форма, в який потрібно було обрати номер картки, ПІН-код від якої потрібно було ввести, щоб встановити новий пароль. Було обрано картку НОМЕР_9 та правильно введено її ПІН код, який відомий лише відповідачу. Лише після цього користувачу було запропоновано ввести новий пароль та після його введення, здійснено вхід в особистий кабінет Приват24 ОСОБА_3 . В подальшому, за допомогою Приват24 було ініційовано дистанційні платіжні розпорядження на переказ коштів з картки НОМЕР_4, що належить відповідачу, в тому числі розпорядження на перерахування коштів на виконання договору "Оплата частинами", який був підписаний за допомогою ОТП-паролю, надісланому на фінансовий номер відповідача. Вказує, що пунктом 146 Розділу VІІ Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних Постановою Правління інструментів, Національного банку затвердженого України від 29.07.2022 року №164 (далі - Положення) визначено, що власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 1 Закону "Про платіжні послуги" автентифікація - процедура, що дає змогу надавачу платіжних послуг установити та підтвердити особу користувача платіжних послуг та/або належність користувачу платіжних послуг певного платіжного інструменту, наявність у нього підстав для використання конкретного платіжного інструменту, у тому числі шляхом перевірки індивідуальної облікової інформації користувача платіжних послуг. Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 68 цього Закону, електронна взаємодія надавача платіжних послуг із користувачем здійснюється лише після автентифікації користувача, який є фізичною особою, або уповноваженого представника користувача, який є юридичною особою. Під час виконання автентифікації надавачі платіжних послуг зобов`язані виконувати вимоги Національного банку України щодо захисту конфіденційності та цілісності індивідуальної облікової інформації користувачів. Надавачі платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію користувача під час: 1) отримання користувачем доступу до рахунку за допомогою засобів дистанційної комунікації; 2) ініціювання дистанційної платіжної операції; 3) будь-яких інших дій у разі підозри вчинення шахрайства (або існування ризику шахрайства) чи інших неправомірних дій (або існування ризику вчинення інших неправомірних дій). Відповідно до положень п. 70 ч. 1 ст. 1 цього Закону, посилена автентифікація - процедура автентифікації, яка передбачає використання двох чи більше сукупностей даних, що належать до таких різних категорій: а) знань (володіння інформацією (даними), що відома лише користувачу); б) володінь (застосування матеріального предмета, яким володіє лише користувач); в) притаманність (перевірка біометричних даних або інших властивостей (рис, характеристик), притаманних лише користувачу, що відрізняють його від інших користувачів). Також, згідно п. 13 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про платіжні послуги", електронний платіжний засіб - платіжний інструмент, реалізований на будь-якому носії, що містить в електронній формі дані, необхідні для ініціювання платіжної операції та/або здійснення інших операцій, визначених договором з емітентом. Аналогічне визначення міститься в п. 11 Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затв. Постановою Правління Національного банку України 29.07.2022 №164 (далі Положення № 164). Електронний платіжний засіб може існувати в будь-якій формі, на будь-якому носії, що дає змогу зберігати інформацію, необхідну для ініціювання платіжної операції. (ч.8 статті 38 ЗУ "Про платіжні послуги"). В свою чергу, платіжний інструмент визначається законодавцем як персоналізований засіб, пристрій та/або набір процедур, що відповідають вимогам законодавства та погоджені користувачем і надавачем платіжних послуг для надання платіжної інструкції (аб.63 ч.1 статті 1 ЗУ «Про платіжні послуги»). При цьому, платіжний застосунок - програмне забезпечення, що дає змогу користувачу ініціювати платіжну операцію (у тому числі за допомогою платіжних інструментів) та/ або здійснювати інші операції, передбачені договором з надавачем платіжних послуг (аб. 23 ч. 3 Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затв. Постановою Правління Національного банку України 29.07.2022 №164 (далі по тексту - Положення №164). Враховуючи наведені визначення, мобільний пристрій клієнта банку (позивача) з встановленим платіжним застосунком Приват24 є платіжним інструментом, оскільки містить в електронній формі дані, необхідні для ініціювання платіжної операції та/або здійснення інших операцій, визначених договором з емітентом. Як вбачається з висновку перевірки, проведенню спірних платіжних операцій, передувала авторизація в особистому акаунті Приват24, тобто отримання доступу до платіжного інструменту з проведенням посиленої автентифікації, під час якої було використано ПІН-код від платіжної позивача та підтверджено телефонним дзвінком на фінансовий номер. При отриманні доступу до рахунку позивача, що передував здійсненню спірних платіжних операцій банком було застосовано посилену процедуру автентифікації, що передбачала використання двох чи більше сукупностей даних, що належать до таких різних категорій: 1) знання - ПІН-коду від карти власником якої є відповідач та який відомий лишейому; 2) володіння - мобільним пристроєм з фінансовим номером телефонна позивача. Таким чином, здійснення спірних переказів відбулось після проведення банком процедури посиленої автентифікації платіжного засобу та його держателя. Згідно до п. 146 Положення, Власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. З огляду на це, відповідальність за спірні перекази покладається на позивача. Також, внаслідок проведення процедури автентифікації при виконанні оспорюваних переказів, тягар доведення відповідальності власника рахунку не може покладається лише на банк, а доведення вини кожного з учасників правовідносин (власника рахунку та емітента) розподіляється відповідно до загальних положень процесуального закону, якими встановлено обов`язок сторін довести підстави власних вимог та заперечень. Крім цього, втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів та/або індивідуальної облікової інформації (аб.7 п.19 статті 38 Закону України «Про платіжні послуги»). Згідно з пунктом 140 розділу VII Положення, користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/ неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. Аналогічні положення викладені й у частині п`ятій статті 87 Закону України «Про платіжні послуги». Таким чином, встановлення точного часу повідомлення банку клієнтом (користувачем) про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової або при підозрі доступу третіх осіб рахунку та інших неправомірних дій таких осіб, має вирішальне значення, оскільки до моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність за них несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Як вбачається з висновку перевірки, платіжні операції з карткового рахунку відповідача, які він позивач вважає неналежними, відбулись з 26/08/2023 15:36:50 до 26/08/2023 15:57:59. Відповідач повідомила банк провтрату доступу до Приват24, лише о 16:45:46 год. 26.08.2023 р. Оцінка своєчасного звернення до Банку міститься в ухвалі Верховного Суду від 17 серпня 2023 року у справі № 686/17744/21, якою обґрунтовано законність відмови у задоволенні вимог до Банку у зв`язку з відсутністю доказів негайного звернення Позивача до Банку з повідомленням про втрату електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації, а саме "висновок судів першої та апеляційної інстанцій про відсутність підстав для задоволення позову у зв`язку з недоведеністю ОСОБА_1 здійснення 11 травня 2021 року повідомлення АТ КБ «ПриватБанк» щодо викрадення його майна є законним і обґрунтованим, тобто таким, який відповідає завданню цивільного судочинства - справедливому розгляду і вирішенню справи». З урахуванням проведення процедури автентифікації, відповідно до положень п. 146 Постанови № 164, що є спеціальними для даних правовідносин, власник рахунку не звільняється від загального обов`язку доказування підстав позовних вимог, встановленого ст. 12 ЦПК України. Всупереч наведеному, будь-яких належних та допустимих доказів, що спірні платіжні перекази були ініційовані поза волею ОСОБА_3 або внаслідок дій третіх осіб матеріали справи не містять. Обставину вчинення оспорюваних переказів іншою особою, а не власником рахунків АТ КБ "ПриватБанк" не визнає, з огляду на обставини, встановлені в ході службової перевірки. Наявність кримінального провадження за заявою позивача не впливає на договірні правовідносини, не спростовує їх існування та не припиняє їх. Представник позивача просив продовжити строк для подання відповіді на відзив, приєднати його до матеріалів справи та врахувати викладене в ньому при її розгляді (а.с.68-74, том2).

В судове засідання представник позивача не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи. В прохальній частині позовної заяви представник позивача вказує, що в разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечує проти розгляду справи за відсутності представнику Банку та винесення заочного рішення (а.с.6, том 1). Крім цьому, разом з позовною заявою представник позивача подав клопотання про розгляд справи за відсутності позивача (а.с.70, том 1).

Представник відповідачки в судовому засідання позовних вимог не визнав, з підстав викладених у відзиві на позовну заяву

Заслухавши представника відповідачки, розглянувши подані документи та матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача та заперечення відповідачки, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд установив наступні обставини.

Судом установлено, що 06 листопада 2020 року відповідачкою було підписано Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг у АТ КБ «ПриватБанк», в якій зазначено, що підписанням цієї заяви вона приєднується до розділу «Загальні положення», підрозділів «Кредитні картки», «Поточні рахунки», «Використання картки», «Віддалені канали обслуговування», «Оплата частинами та Миттєва розстрочка», Умов та Правил надання банківських послуг АТ КБ «ПриватБанк», що розміщені в мережі Інтернет за адресою https://privatbank.ua/terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї Заяви, які разом становлять Договір банківського рахунку. Відповідачка прийняла всі права та обов`язки, встановлені в цьому Договорі та зобов`язався їх виконувати (а.с.46-60, том 1).

26 серпня 2023 року відповідачкою було підписано Заяву про надання кредиту «Оплата частинами» та паспорт споживчого кредиту «Оплата частинами» АТ КБ «ПриватБанк» (а.с.35-45, том 1).

Таким чином, підтверджується той факт, що відповідачка повністю проінформована про умови кредитування.

Позивач свої зобов`язання виконав в повному обсязі, проте відповідачка, всупереч умов договору та ст. 526 ЦК України, зобов`язання за договором належним чином не виконала, внаслідок чого, станом на 27 жовтня 2024 року утворилась заборгованість в розмірі 31799,05 грн, яка складається із заборгованості за тілом кредиту у розмірі 31777,05 грн та заборгованості за простроченими відсотками у розмірі 22 грн, що підтверджується випискою за договором б/н за період з 26 серпня 2023 року по 29 жовтня 2024 року та розрахунком заборгованості (а.с.62-65, том 1).

При цьому, відповідно до копії витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, Тульчинським РВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000377 за ч. 1 ст. 362 КК України, а саме про те, що 28 вересня 2023 року до чергової частини Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області надійшла заява ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жительки АДРЕСА_2 , про те, що 26 серпня 2023 року невідомою особою за невідомих обставин було змінено її фінансовий номер та без її відома на її ім`я оформлено кредит на оплату частинами в інтернет магазині «Comfy» на суму 42000 грн, чим спричинено останній матеріального збитку (а.с.174, том 1).

Відповідно до інформації АТ КБ «ПриватБанк», рахунок ОСОБА_5 № НОМЕР_5 , картка «Універсальна Голд», закрито (а.с.175, том 1).

Згідно з інформацією по кредиту договору №4498 від 26 серпня 2023 року, наданої АТ КБ «ПриватБанк», залишок по кредиту ОСОБА_4 становить 31799,05 грн (а.с.176, том 1).

Відповідно до наданих Тульчинським РВП ГУНП у Вінницькій області матеріалів кримінального провадження №0000377 від 28 вересня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 362 КК України за заявою ОСОБА_4 вбачається, що дане кримінальне провадження не завершене, кінцеве рішення у даному кримінальному провадженні не прийнято, проведено ряд слідчих дій та проводиться досудове розслідування (а.с.1-32, том 2).

Згідно з копією висновку службової перевірки щодо шахрайських дій відносно клієнта ОСОБА_4 , наданого АТ КБ «ПриватБанк», встановлено, що зняття коштів з картки клієнта ОСОБА_4 стало можливим внаслідок дій самого клієнта, що призвело до втрати, незаконного використання інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції з її карткового рахунку, підстав для покладання відповідальності на Банк відсутні (а.с.36-49, 65, том 2).

Умовами укладеного між сторонами договору передбачено порядок та умови погашення кредиту, погашення заборгованості по кредиту, сплата нарахованих за період користування кредитом відсотків та інших витрат.

Так, відповідно до Умов і правил надання банківських послуг, клієнт зобов`язується здійснювати погашення кредиту у строки та в розмірах, визначених п. 2.1.1.3.1, 2.1.1.3.2. цього Договору (п. 2.1.1.5.1 Умов і правил надання банківських послуг).

Згідно з пунктом 2.1.1.2.11. Умов і правил надання банківських послуг, в разі прострочення зобов`язань за Договором, Клієнт сплачує Банку плату за користування кредитом у розмірі подвійної процентної ставки від суми трат, здійснених за рахунок кредиту.

Установленим судом обставинам відповідають цивільні правовідносини, що виникають із договору позики, які регулюються нормами Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

Так, відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання виникають з підстав, установлених ст. 11 цього Кодексу, зокрема: договорів та інших правочинів (ч. 2 ст. 509 ЦК України).

Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до п. 3, 4 ч. 20 ст. 38 Закону України «Про платіжні послуги» користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції.

Таким чином, для встановлення причетності користувача банківських послуг до списання грошових коштів необхідним є встановлення обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Судом встановлено та не заперечується відповідачкою, що вона одразу звернулась до банку та до правоохоронних органів з приводу вчинених стосовно неї шахрайських дій. Наведені обставини у сукупності свідчать про те, що у відповідачки була дійсно відсутня воля на вчинення таких дій, а банком не заперечується факту її звернення з вимогою про скасування таких дій.

Верховний суд у Постанові від 16 серпня 2023 року у справі № 176/1445/22 вказав, що саме банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; у разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів; сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є "слабкою" стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними.

В матеріалах справи відсутні докази того, що позивач своїми діями сприяв несанкціонованому списанню грошових коштів з карткового рахунку відповідача, що також доведено службовою перевіркою щодо шахрайських дій відносно клієнта ОСОБА_4 , наданого АТ КБ «ПриватБанк».

При цьому, відповідачка не надала суду належних і допустимих доказів на спростування доводів позивача, не довела, що позивач своїми діями чи бездіяльністю сприяв у доступі до її карткового рахунку чи надав інформацію третім особам, що дало змогу ініціювати платіжні операції.

Відповідно до п. 1.1.10.10.1. Умов та правилами надання банківських послуг, Клієнт несе повну відповідальність за всі платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу та/або за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, якщо його дії чи бездіяльність призвели до втрати платіжного інструменту або індивідуальної облікової інформації, розголошення ПІНу/індивідуальної облікової інформації або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжну операцію з використанням Платіжного інструменту.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України).

Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (ч. 1 ст. 530 ЦК України).

За відсутності інших підстав припинення зобов`язання, передбачених договором або законом, зобов`язання припиняється його виконанням, проведеним належним чином (ст. 599 ЦК України).

Згідно зі ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст. 1048 цього Кодексу (ч. 2 ст. 1050 ЦК України).

Відповідно до статей 12, 76-81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана за допомогою належних та допустимих доказів довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Згідно зі статтями 13 та 89 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених сторонами вимог, на підставі доказів, які він оцінює за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Отже, судом установлено факт не виконання відповідачкою узятих зобов`язань за договором, що у свою чергу порушує право позивача на виконання умов договору, повернення суми кредиту та сплати відсотків, а тому порушене право підлягає судовому захисту.

Таким чином, позов слід задовольнити у повному обсязі, стягнувши з відповідачки на користь позивача заборгованість за кредитним договором в сумі 31799,05 грн.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню із ОСОБА_2 на користь АТ КБ «ПриватБанк» судові витрати у розмірі 2422,40 грн (а.с.31).

Керуючись статтями 13, 15, 16, 525, 526, 625, 629, 1048, 1049, 1054 ЦК України, статтями 12, 13, 76-81, 89, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Позов Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - задовольнити повністю.

Стягнути із ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_2 ) на користь Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором від 26 серпня 2023 року у розмірі 31799 (тридцять одну тисячу сімсот дев`яносто дев`ять) гривень 05 копійок, з них: 31777,05грн - заборгованість за тілом кредиту, 22 грн - заборгованість за простроченими відсотками, та 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 40 копійок судового збору.

Згідно зі статтями 273, 354, 355 ЦПК України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Вінницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя І.В. Войнаровський