Справа № 279/126/26
Провадження № 2/279/890/26
У Х В А Л А

26.01.2026 року

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Недашківська Л.А., в м. Коростені № 279/126/26 за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Майстренко Максим Сергійович до Виробничого підрозділу "Локомотивне депо Коростень" філії "Локомотивна компанія" АТ "Укрзалізниця", третя особа: АТ "Укрзалізниця" про невиконання умов колективного договору,

В С Т А Н О В И В :

До Коростенського міськрайонного суду Житомирської області звернувся О ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Майстренко Максим Сергійович до Виробничого підрозділу "Локомотивне депо Коростень" філії "Локомотивна компанія" АТ "Укрзалізниця", третя особа: АТ "Укрзалізниця" про невиконання умов колективного договору.

Ухвалою від 07.01.2026 Коростенського міськрайонного суду Житомирської області відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

21.01.2026 від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позову без руху, дослідивши подане клопотання суддею встановлено, що воно підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно з вимогами п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відтак, у порушення зазначених норм, позовна заява позивача не містить відомостей, про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з вимогами п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Також, суддею встановлено, що у порушення зазначених норм, позовна заява не містить ціну позову та обгрунтованого розрахунку.

Згідно з вимогами ч. 7 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В той же час, у відповідності до ст.1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

Судовий збір включається до складу судових витрат.

У відповідності до п.п.1 ч. 1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Стаття 2 Закону України «Про оплату праці» визначає структуру заробітної плати, згідно якої основна заробітна плата - це винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців. Додаткова заробітна плата - це винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій. Інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства, або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми (за особливі чи шкідливі умови праці тощо).

З вищевикладеного вбачається, що крім самого факту виконаної роботи, заробітна плата залежить від обставин виконання цієї роботи: об`єму виконаної роботи (згідно плану чи понад план), періоду виконання (в денний робочий час, в нічні часи, вихідні та святкові дні, терміново), часу виконання роботи (вчасно, згідно графіка, понад графік), умов виконання (шкідливі та особливі умови).

Отже, всі виплати, які входять до структури заробітної плати залежать від власне самого результату роботи та обставин її виконання.

Разом з тим, матеріальна допомога на оздоровлення ніяким чином не залежить ні від результатів праці, ні від умов виконання роботи. Виплачується незалежно від наявності чи відсутності шкідливих чи особливих умов праці.

Матеріальна допомога на оздоровлення відноситься до інших виплат, як і виплати, передбачені Колективним договором АТ «Укрзалізниця»: при вступі працівника у шлюб, при народженні дитини у працівника підприємства, на компенсацію витрат на лікування працівника, працівникам-донорам, при звільненні працівника в зв`язку із виходом на пенсію, до ювілейних дат (досягнення 60, 70, 80, 90 років), на компенсацію вартості твердого палива для пенсіонерів, на компенсацію витрат на поховання членів сім`ї працівника тощо.

Як попередньо вбачається судом, всі вищевказані додаткові виплати, як і матеріальна допомога на оздоровлення, не передбачені чинним законодавством для залізничників, а тільки умовами колективного договору підприємства. Обставини, за яких проводяться виплати залежать від особистих життєвих обставин працівника та направлені на посилення соціального захисту працівника-залізничника та зниження захворюваності серед працівників.

Обсяг заробітної плати найманого працівника становлять винагорода за виконану роботу, про що йдеться у ст.94 Кодексу і ст. 1 Закону, та гарантовані державою виплати, передбачені у ст.12 Закону, таке офіційне тлумачення дано Рішенням Конституційного Суду України від 15.10.2013 р. N 8-рп/2013.

Таким чином, матеріальна допомога на оздоровлення не входить до структури основної та додаткової заробітної плати, так як не залежить від виконаної роботи та її результатів, особливих чи шкідливих умов праці, а є іншою виплатою, передбаченою внутрішнім нормативом самого підприємства.

За загальним правилом виплата розрахункових при звільненні складається з таких сум, як: заробітна плата; вихідна допомога при звільненні за умови, що вона передбачена (ст. 44 КЗпПУ); компенсація за невикористані відпустки; інші виплати, наприклад, додаткові гарантії, передбачені колективним договором.

Відтак, як матеріальна допомога на оздоровлення, так і інші виплати згідно колективного договору, відносяться до інших виплат.

У відповідності до вимог ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з правовими позиціями, які викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року (справа №910/4518/16), від 08 лютого 2022 року (справа №755/12623/19) та були застосовані Верховним Судом у подібній справі, де предметом спору було, зокрема, стягнення матеріальної допомоги на оздоровлення (ухвала від 26 травня 2022 року, справа № 521/6288/19, провадження № 61-4432ск22) заявник не звільнений від сплати судового збору в частині вимог щодо стягнення матеріальної допомоги на оздоровлення.

Судом зазначається, що за подання та розгляд позовної заяви у даній справі позивач має сплатити судовий збір.

Суд зауважує, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на інші вимоги позивачів у трудових спорах, в тому числі і щодо стягнення одноразового заохочення у зв`язку з виходом на пенсію.

Суд звертає увагу, що одноразова грошова допомога, яку позивач просить стягнути на свою користь з відповідача, за своєю правовою природою не входить до структури заробітної плати, тобто не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці».

Як встановлено з тексту позовної заяви, позивач зазначає, що при поданні позовної заяви сплачено судовий збір у розмірі 1233, 00 грн., що підтверджується відповідною квитанцією. Однак в матеріалах справи відсутня вказана квитанція про сплату судового збору.

Документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону позивачем не подано.

Незрозумілим для суду є обрахунок сум, відсутня ціна позову, жодних пояснень з приводу вказаного, матеріали позовної заяви не містять.

Згідно з п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Відповідно до частин 11-13 ст.187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Оскільки, після відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява по справі оформлена з порушенням вимог ст. 175 ЦПК України відповідно до вимог ч. 11 ст. 187 ЦПК України її необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк, що не перевищує 5 днів з дня вручення цієї ухвали, для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 187 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Майстренко Максим Сергійович до Виробничого підрозділу "Локомотивне депо Коростень" філії "Локомотивна компанія" АТ "Укрзалізниця", третя особа: АТ "Укрзалізниця" про невиконання умов колективного договору - залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом 5 днів з дня отримання ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині.

У випадку невиконання ухвали позовна заява буде залишено без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Леся НЕДАШКІВСЬКА

копія згідно з оригіналом