У Х В А Л А

Іменем України

16 січня 2026 рокум. Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Маслак В.П.,

за участю секретаря судового засідання Пшегалінської К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі заяву Державної казначейської служби України про зміну способу та порядку виконання рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 11.04.2025р. у справі №296/11583/24, за позовною заявою ОСОБА_1 до держави України в особі ІНФОРМАЦІЯ_1 про відшкодування шкоди, треті особи: ОСОБА_2 , держава Україна в особі Державної казначейської служби України,-

ВСТАНОВИВ :

Від Державної казначейської служби України 26.12.2025р. надійшла заява в якій представник просить зміни спосіб та порядок виконання рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 11.04.2025р. у справі №296/11583/24 шляхом стягнення 49081,44 грн. матеріальної шкоди та 5000,00 грн. моральної шкоди з ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заява обґрунтована тим, що відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою за рахунок коштів державного бюджету в межах бюджетних призначень за рішенням суду у розмірі, що не перевищує суми реальних збитків, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. А оскільки ІНФОРМАЦІЯ_2 є державною організацією (установою, закладом), а не органом державної влади, то виконати рішення суду від 11.04.2025 у справі № 296/11583/24 згідно з механізмом визначеним законодавством для здійснення безспірного списання коштів державного бюджету, тобто за бюджетною програмою КПКВК 3504030, є неможливим.

Також зазначено, що після надходження на виконання пакету документів ОСОБА_1 . Головне управління Державної казначейської служби України у Житомирській області листом від 24.10.2025 № 04-08-1-06/11234 звернулось до ІНФОРМАЦІЯ_1 , який листом від 13.11.2025 № 1043/3/2537 визначив бюджетні класифікації КПКВ 2101020, КЕКВ 2800, рахунок НОМЕР_1 , для відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Тому вважає, що у разі зміни способу і порядку виконання рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 11.04.2025 у справі № 296/11583/24 Казначейство матиме можливість здійснити заходи щодо безспірного списання коштів з рахунків боржника, які визначені самим боржником в листі від 13.11.2025 № 1043/3/2537.

13.01.2026 представником ІНФОРМАЦІЯ_1 подано заяву про розгляд справи за його відсутності. Просить відмовити у задоволенні заяви, оскільки задоволення заяви про зміну чи встановлення способу виконання рішення суду фактично змінить рішення суду по суті та спосіб захисту, передбачений статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України, що був обраний судом під час розгляду справи по суті з виходом при цьому за межі позовних вимог та вирішення питання, яке не було предметом дослідження судом при розгляді справи по суті, що не передбачено статтею 435 Цивільного процесуального кодексу України.

Від представника позивача 15.01.2026 надійшла заява про розгляд справи без участі.

Перевіривши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 11.04.2025 у справі № 296/11583/24 частково задоволено позов ОСОБА_1 до держави України в особі ІНФОРМАЦІЯ_1 про відшкодування шкоди, треті особи: ОСОБА_2 , держава Україна в особі Державної казначейської служби України та стягнуто з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 49081,44грн. відшкодування матеріальної шкоди, 5000,00грн. компенсації моральної шкоди. Стягнуто з ІНФОРМАЦІЯ_1 до державного бюджету 1211,20грн. судового збору. У задоволенні решти позову відмовлено.

На виконання вказаного рішення суду, 23.10.2025 видано виконавчий лист та в подальшому до головного управління Державної казначейської служби України у Житомирській області надійшла заява ОСОБА_1 про виконання виконавчого листа.

Відповідно до частини другої статті 3 Закону України «Про виконавче провадження», рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів. Згідно з приписами частини першої статті 25 Бюджетного кодексу України, Казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ, прийнятих судами, а також іншими державними органами, які відповідно до закону мають право приймати такі рішення встановлено Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 (далі Порядок № 845).

Пунктом 3 Порядку № 845 визначено, що рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Пунктом 35 Порядку № 845 визначено, що органи Казначейства здійснюють безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації): шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що провадить оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, органу прокуратури або суду; шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, їх посадових чи службових осіб під час здійснення ними своїх повноважень; шкоди, заподіяної органом державної влади у сфері нормотворчої діяльності; різниці між сумою коштів, що надійшли до державного бюджету від реалізації конфіскованого або зверненого судом у дохід держави майна, іншого майна, у тому числі валютних цінностей, що переходять у власність держави, та сумою, встановленою у судовому рішенні; шкоди, заподіяної фізичній особі внаслідок кримінального правопорушення.

Згідно ст. 129-1 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Відповідно до ч.1ст.18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Відповідно до ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 05 вересня 2018 року у справі № 2-749/11/2229 роз`яснив, що поняття «спосіб і порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке розраховане на виконавче провадження. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем. Спосіб виконання судового рішення - це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, що встановленого статтею 16 ЦК України. Суд зазначає, що на стадії виконання рішення, суд не може застосувати інший спосіб правового захисту стягувача ніж той, що передбачений рішенням суду, оскільки в іншому випадку це означало б зміну суті рішення суду та застосування іншого способу правового захисту позивача без дотримання належної судової процедури розгляду відповідних позовних вимог. Під зміною способу виконання рішення суду слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у спосіб, раніше встановлений.

Визначення порядку виконання рішення - це встановлення у судовому рішенні конкретних заходів та дій, які слід вчинити сторонам, державному виконавцеві, іншим суб`єктам владних повноважень у разі, якщо рішення не буде виконано добровільно.

Порядок виконання включає в себе визначення способу (заходів) виконання, строку вчинення дій або утримання від них, покладення обов`язку вчинити певні дії або утриматися від їх вчинення.

Згідно рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 11.04.2025 з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 слід стягнути 49081,44грн. відшкодування матеріальної шкоди, 5000,00грн. компенсації моральної шкоди.

Державна казначейська служба України просить змінити спосіб і порядок виконання судового рішення шляхом стягнення 49081,44 грн. матеріальної шкоди та 5000,00 грн. моральної шкоди з ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Запропонований заявником спосіб виконання рішення спрямований на виконання судового рішення іншою особою, що не відповідає змісту ухваленого рішення суду, таким чином відбудеться зміна суті рішення.

Таким чином, відсутні правові підстави для задоволення заяви про зміну способу і порядку виконання рішення суду, оскільки представник Державної казначейської служби України фактично просить змінити саме рішення суду по суті, а не спосіб його виконання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 223, 260, 353, 435 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви Державної казначейської служби України про зміну способу та порядку виконання рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 11.04.2025р. у справі №296/11583/24, за позовною заявою ОСОБА_1 до держави України в особі ІНФОРМАЦІЯ_1 про відшкодування шкоди, треті особи: ОСОБА_2 , держава Україна в особі Державної казначейської служби України відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду. Апеляційна скарга подається протягом 15днів, починаючи з наступного за днем проголошення ухвали суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В. П. Маслак