Провадження №22-ц/824/7353/2026
У Х В А Л А

10 квітня 2026 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Журби С.О.

суддів Писаної Т.О., Приходька К.П.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 12 листопада 2025 року у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 12 листопада 2025 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, 15 січня 2026 року позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. У апеляційній скарзі апелянт порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та подав клопотання про поновленя порпущеного строку, в якому зазначає, що оскаржуване рішення було отримано на електронну адресу КП «Київтеплоенерго» 24.11.2025, перебіг строку подачі апеляційної скарги до суду починається з 25.11.2025, а останнім днем для звернення з апеляційною скаргою є 24.12.2025. Обгрунтовуючи поважність пропуску строку на апеляційне оскарження скаржник вказував, що у період з 24.11.2025 по 23.12.2025 у місті Києві та прилеглих територіях оголошувалися численні повітряні тривоги, керівництвом підприємства було видано наказ, згідно з яким працівники у разі оголошення повітряної тривоги мають негайно прямувати до укриття, та знаходитись там до оголошення відбою повітряної тривоги, що значно обмежує та уповільнює здійснення КП «Київтеплоенерго»заходів щодо виконання рішення суду, в тому числі і оскарження рішення суду по справі № 761/32368/25. Звертав увагу суду на те, що з березня 2025 року підприємство щомісяця подає до Шевченківського районного суду м. Києва 200 позовних заяв через аномальну суму заборгованості від споживачів. Представник позивача, відповідальний за супровід справ у Шевченківському районному суді, був залучений до великої кількості судових засідань, у зазначений період. Підготовка апеляційної скарги вимагала узгодження матеріалів між відділами, а також залучення експертів та консультантів. Окрім зазначеного, вказував, що єдиний, визначений за вказаним судом, представник в термін на апеляційне оскарження перебувала на лікарняному. Апелянт наголошував на критичній важливості підприємства. На переконання скаржника, у даному випадку наведені обставини підтверджують, що звернення до суду у строк було фізично неможливим.

Вказані доводи апелянта не були прийняті апеляційним судом та ухвалою Київського апеляційного суду від 25 лютого 2026 року подана апеляційна скарга була залишена без руху у зв`язку з тим, що апеляційний суд не знайшов підстав для задоволення клопотання позивача про поновлення строку на апеляційне оскарження та визнання наведених апелянтом причини пропуску строку поважними. Апелянту було надано строк для усунення виявлених недоліків - десять календарних днів з дня отримання ухвали суду, а саме для подання клопотання із зазначенням інших підстав для поновлення такого строку.

Зазначеною ухвалою апелянту роз`яснено, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, а саме, якщо не буде подано заяву із зазначенням інших, ніж ті, що вже були розглянуті апеляційним судом, підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження або вказані в ній підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Згідно супровідного листа від 09 березня 2026 року, електронний примірник ухвали апеляційного суду направлявся до електронного кабінету скаржника (40538421), та був доставлений 09.03.2026 о 16:01:15, що підтверджується звітом про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду.

Згідно супровідного листа від 23 березня 2026 року, електронний примірник ухвали апеляційного суду повторно направлявся до електронного кабінету скаржника (40538421), та був доставлений 23.03.2026 о 10:30:39, що підтверджується звітом про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду.

Станом на 10 квітня 2026 року заява із зазначенням інших, ніж ті, що вже були розглянуті апеляційним судом, підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, до апеляційного суду від апелянта не надходила.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За час перебування справи в суді апеляційної інстанції апелянт жодним чином не цікавився станом апеляційної скарги, свої процесуальні обов`язки належно не реалізував, вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не виконав.

Рішенням від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі «Мушта проти України» зазначено: "право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

Суд зобов`язаний прийняти і розглянути апеляційну скарги на судове рішення лише за умови дотримання скаржником вимог чинного цивільного процесуального законодавства щодо строків на апеляційне оскарження та за умови відповідності апеляційної скарги формі та змісту, як того вимагає ЦПК України. Наявність лише самої по собі апеляційної скарги не є безумовною підставою для її прийняття та відкриття апеляційного провадження.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Зважаючи на не усунення апелянтом недоліків зазначених в ухвалі Київського апеляційного суду від 25 лютого 2026 року в установлений строк, зокрема не подання заяви із зазначенням інших, ніж ті, що вже були розглянуті апеляційним судом, підстав для поновлення строку, колегія суддів приходить до висновку про необхідність відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст.ст. 357, 358 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 12 листопада 2025 року у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя: С.О. Журба

Судді

Т.О. Писана

К.П. Приходько