"26" січня 2026 р. Справа № 363/44/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2026 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Олійник С.В., розглянувши позовну ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

02 січня 2026 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшла вищезазначена позовна заява.

07 січня 2026 року ухвалою судді Вишгородського районного суду Київської області позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків в строк 10 днів з дня отримання ухвали, для усунення зазначених у ній недоліків.

Позивачем не усунуті недоліки позовної заяви, а саме: не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача; не надано підтвердження про неподання іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав; не подано доказів надсилання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до вимог статей 175, 177 ЦПК України.

Судом встановлено, що із довідки про доставку електронного документу «Ухвала про залишення позовної заяви без руху» від 07.01.2026 по справі №363/44/26 було надіслано до Електронного кабінету в ЄСІТС ОСОБА_1 08.01.2026 о 04:20:01.

Частиною шостою статті 14 ЦПК України встановлено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат. Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (частина сьома статті 14 ЦПК України).

Днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи (пункт 2 частини шостої статті 272 ЦПК України).

При цьому, слід зазначити, що ухвала Вишгородського районного суду Київської області від 07.01.2026 року перебуває у вільному доступі у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Пунктом 6 частини другої статті 43 ЦПК України визначено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).

Учасник судового процесу зобов`язаний з розумним інтервалом часу самостійно цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Суд установив, що ухвалою від 07 січня 2026 року позовну заяву було залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків відповідно до вимог статей 175, 177 ЦПК України. Ухвала була належним чином доставлена до електронного кабінету представника позивача, що підтверджується довідкою про доставку, а отже позивач вважається належним чином повідомленим про необхідність усунення недоліків. Незважаючи на це, у встановлений судом строк позивачем не подано жодних документів на виконання вимог ухвали, зокрема не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача, не підтверджено факт неподання іншого позову з тим самим предметом та з тих самих підстав, а також не надано доказів надсилання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів. Такі дії свідчать про невиконання процесуальних обов`язків та недобросовісне користування процесуальними правами, що унеможливлює вирішення питання про відкриття провадження у справі.

За таких обставин суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає визнанню неподаною та поверненню позивачу разом із доданими до неї документами на підставі частини третьої статті 185 ЦПК України, з роз`ясненням права на повторне звернення до суду після усунення виявлених недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 353-355 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя Олійник С.В.