УХВАЛА

01 квітня 2026 року

м. Київ

справа № 946/383/23

провадження № 61-575св25

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Петрова Є. В.,

розглянув у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу заступника керівника Одеської обласної прокуратури на рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 20 червня 2023 року та постанову Одеського апеляційного суду від 26 листопада 2024 у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Одеської обласної прокуратури про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного притягнення до кримінальної відповідальності,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст вимог і рішень судів

У січні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому, з урахуванням клопотання від 28 лютого 2023 року, просила:

- стягнути з Державного бюджету України шляхом стягнення з відповідного рахунку казначейської служби на користь ОСОБА_1 1 600 000 грн у рахунок відшкодування моральної шкоди;

- стягнути витрати, пов`язані з оплатою допомоги захисника у кримінальному провадженні у розмірі 96 800 грн;

- стягнути витрати за правничу допомогу адвоката у цій справі в розмірі 15 000 грн.

Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області рішенням від 20 червня 2023 року позов ОСОБА_1 задовольнив частково.

Стягнув з держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 600 000 грн.

Стягнув з держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 18 000 грн витрат, пов`язаних з оплатою допомоги захисника в рамках кримінального провадження.

Стягнув з держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 5 460 грн витрат на професійну правничу допомогу.

В іншій частині позовних вимог відмовив.

Одеський апеляційний суд постановою від 26 листопада 2024 року апеляційну скаргу представника Одеської обласної прокуратури залишив без задоволення.

Апеляційні скарги представника Державної казначейської служби України та ОСОБА_1 задовольнив частково.

Рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 20 червня 2023 року змінив у частині визначення розміру витрат, пов`язаних із оплатою допомоги захисника в рамках кримінального провадження.

Стягнув з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 шляхом безспірного списання коштів Державною казначейською службою України з єдиного казначейського рахунку 96 800 грн.

Змінив рішення суду в частині визначення витрат на професійну правничу допомогу у цій справі.

Стягнув з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 шляхом безспірного списання коштів Державною казначейською службою України з єдиного казначейського рахунку 10 000 грн.

В іншій частині судове рішення залишив без змін.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги

У січні 2025 року заступник керівника Одеської обласної прокуратури Ракович М. М. звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 20 червня 2023 року та постанову Одеського апеляційного суду від 26 листопада 2024 року в якій просить змінити оскаржені судові рішення в частині визначення розміру моральної шкоди та зменшити її розмір до мінімально гарантованого - 426 767 грн, а також змінити постанову апеляційного суду в частині визначення розміру витрат, пов`язаних із оплатою допомоги захисника в рамках кримінального провадження до суми 18 000 грн, здійснивши новий перерозподіл судових витрат.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Верховний Суд ухвалою від 03 лютого 2025 року відкрив касаційне провадження у цій справі та витребував справу з Ізмаїльського районного суду Одеської області.

20 лютого 2025 року справа № 946/383/23 надійшла до Верховного Суду.

Позиція та висновки Верховного Суду

Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

З огляду на викладене, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Щодо клопотання заступника керівника Одеської обласної прокуратури

Раковича М. М. про розгляд справи за участі прокурора

Заступник керівника Одеської обласної прокуратури Ракович М. М. укасаційній скарзі заявив клопотання про розгляд справи за участі прокурора.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції (частина друга).

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Абзац другий частини першої даної статті визначає, що у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.

Європейський суд з прав людини неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Вочевидь, «публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6, а саме справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь-якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції» (рішення

від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, § 25).

Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема і в суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій. Зокрема тому ЄСПЛ не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права (рішення у справі «Axen v. Germany», § 28).

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник не представив переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання.

Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Верховний Суд створив учасникам процесу у цій справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

З огляду на вказане касаційна скарга розглядається без повідомлення та виклику учасників справи.

Отже, оскільки ЦПК України передбачає можливість розгляду справи у письмовому провадженні без виклику учасників справи, аргументи про розгляд справи за участю сторін у справі є непереконливими, тому відсутня необхідність у виклику осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, у зв`язку із чим у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись статтями 389, 394, 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання заступника керівника Одеської обласної прокуратури Раковича Максима Миколайовича про розгляд справи за участі прокурора.

Справу за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Одеської обласної прокуратури про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного притягнення до кримінальної відповідальності за касаційною скаргою заступника керівника Одеської обласної прокуратури на рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 20 червня 2023 року призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними в ній матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:І. В. Литвиненко

А. І. Грушицький

Є. В. Петров