Справа №:760/6900/25
Провадження №: 2-во/755/251/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"02" березня 2026 р. місто Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Савлук Т.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Максименко Юлії Петрівни про виправлення описки в ухвалі суду,

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

14 квітня 2025 року Солом`янським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про передачу на розгляд цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за підсудністю до Дніпровського районного суду міста Києва.

26 червня 2025 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

08 липня 2025 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Максименко Юлія Петрівна звернулася до суду із заявою про виправлення описки в ухвалі Дніпровського районного суду міста Києва від 26 червня 2025 року, з посиланням на те, що у вступній, описовій та резолютивній частинах ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 26 червня 2025 року невірно зазначено прізвище відповідача, зокрема, « ОСОБА_3 » замість « ОСОБА_3 ».

За змістом положень ч. 13 ст. 7 Цивільного процесуального кодексу України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до приписів статті 269 Цивільного процесуального кодексу України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Отже, правила вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. При цьому опискою визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (постанові або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності».

Оцінивши наведені заявником підстави для виправлення описки, суд дійшов висновку, що під час виготовлення та друкування тексту зазначеної ухвали суду від 26 червня 2025 року в її вступній, описовій та резолютивній частинах допущено технічну описку, а саме: невірно зазначено прізвище відповідача ОСОБА_2 .

Враховуючи викладене та керуючись статтями 260-261, 269, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Максименко Юлії Петрівни про виправлення описки в ухвалі суду, - задовольнити.

Виправити у вступній, описовій та резолютивній частинах ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 26 червня 2025 року технічну описку, а саме: замість невірно вказаного прізвища відповідача « ОСОБА_3 » вважати правильним прізвище - « ОСОБА_3 ».

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

С у д д я :