КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження № 22-ц/824/9307/2026 Доповідач в суді апеляційної інстанції - Яворський М.А.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

31 березня 2026 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Яворський М.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Київської міської ради, поданою представником Глущенком Антоном Володимировичем, на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 10 лютого 2026 року, постановлену під головуванням судді Аббасової Н.В., у місті Києві, у справі за позовом Київської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», Автокооператив по будівництву та експлуатації особистих гаражів «Киянівський», про усунення перешкод у володінні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом скасування рішення про державну реєстрацію права приватної власності, припинення права власності, знесення об`єкта нерухомого майна та приведення земельної ділянки у придатний для використання стан,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 10 лютого 2026 року позовну заяву Київської міської ради - залишено без розгляду.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням представник Київської міської ради - Глущенко А.В. подав апеляційну скаргу 11 березня 2026 року засобами поштового зв`язку безпосередньо до апеляційного суду, проте апеляційне провадження у вказаній справі не може бути відкрито, а процедура апеляційного розгляду розпочата з наступних підстав.

І. Відповідно положень ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи вбачається, що 10 лютого 2026 року було постановлено оскаржувану ухвалу суду (а.с. 93-96, т.3).

Відповідно до витягу картки руху документу в системі «Електронний суд» вбачається, що ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 10 лютого 2026 року було доставлено до електронного кабінету у підсистемі «Електронний суд» Київської міської ради 22 лютого 2026 року.

Разом з тим, враховуючи, що 22 лютого 2026 року - вихідний день, вказану пошту було зареєстровано апелянтом 23 лютого 2026 року, що підтверджується доданим до апеляційної скарги витягом з Єдиного інформаційного простору територіальної громади міста Києва.

Враховуючи, що оскаржувану ухвалу суду першої інстанції було отримано апелянтом 23 лютого 2026 року, то останнім днем для подачі апеляційної скарги слід вважати - 10 березня 2026 року.

Апеляційну скаргу було подано 11 березня 2026 року засобами поштового зв`язку безпосередньо до апеляційного суду.

У відповідності до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

В апеляційній скарзі порушено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке мотивоване тим, що відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України від 24 лютого 2022 № 64/2022 «Про ведення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IХ» в Україні введено воєнний стан, який триває на момент розгляду справи.

Вказує, що пропуск строку на апеляційне оскарження зумовлений об`єктивними причинами, зокрема тривалими відключеннями електропостачання у м. Києві з 09 січня 2026 року, що призводило до обмеження або припинення роботи установи, у тому числі доступу до електронних систем і підсистеми «Електронний суд», без яких підготовка скарги є неможливою.

Додатково зазначає, що кадровий дефіцит у відділі судової роботи має особливо важливий характер з огляду на обсяг та складність функцій, покладених на його працівників.

Проте, вказані підстави неможливо визнати поважними і достатніми для поновлення пропущеного процесуального строку.

Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» на території України введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому було продовжено та який продовжує діяти.

Разом з тим, після запровадження воєнного стану на території України діяльність судів не зупинялася. Лише на окупованих територіях змінено територіальну підсудність судових справ. Київський апеляційний суд працює у штатному режимі.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22) вказано, що введення воєнного стану дійсно є підставою для поновлення особі строку оскарження у випадку, якщо особа зазначає конкретні обставини, що у зв`язку із введенням воєнного стану завадили їй вчасно подати апеляційну скаргу (наприклад виїзд з місця проживання у зв`язку з проведенням в місці проживання бойових дій, відсутність інформації про результати розгляду справи та неможливість вчасно її отримати, тощо). Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам собою факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Сам по собі факт відключення електропостачання не є поважною причиною пропуску процесуального строку та не може бути підставою для його поновлення, оскільки не свідчить про наявність об`єктивно непереборних обставин, які унеможливлювали своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають тимчасовий характер, не позбавляють особу можливості вчинити процесуальну дію в інший спосіб чи в інший час у межах встановленого строку.

Крім того, посилання на кадровий дефіцит суд оцінює критично, оскільки недостатність персоналу не свідчить про наявність об`єктивно непереборних обставин та не позбавляє можливості забезпечити своєчасне вчинення процесуальних дій.

Обставини, якими позивач обґрунтовує поважність причин пропуску процесуального строку, є такими, що не свідчать про наявність дійсних істотних перешкод чи труднощів, а також не підтвердженні достатніми та належними доказами, для звернення з апеляційною скаргою у строки, визначені ЦПК України.

Безпідставне поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Поновлення процесуального строку зі спливом зазначеного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, може порушити принцип юридичної визначеності (рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України»).

Відповідно до частини третьої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, апелянту необхідно надати суду апеляційної інстанції належні докази та вказати на обґрунтовані підстави, які підтверджують поважність причини пропуску встановленого законом строку на апеляційне оскарження.

ІІ. Відповідно до п. 1.9 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду юридичною особою становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки апеляційну скаргу подано в 2026 році, то розмір судового збору за її подачу становить 3 328 грн.

Згідно реквізиту рахунків на 2026 рік для сплати судового збору апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції до Київського апеляційного суду оплата коштів має здійснюватися на рахунок: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101; код за ; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); МФО Банку: 899998; Р/Р: UA0026010.

Пунктом 3.8. Інструкції «Про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті» визначено, що реквізит «Призначення платежу» платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу.

Тобто необхідними реквізитами ідентифікації апеляційної скарги є, зокрема, номер справи, в межах якої подається відповідна скарга та дата оскаржуваного судового рішення.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду.

За правилами ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 356 названого Кодексу, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення недоліків, а саме:

- подати клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції із зазначенням інших причин щодо поважності пропуску вказаного строку;

- подати квитанцію на підтвердження сплати судового збору у зазначеному розмірі або документи, що можуть підтверджувати звільнення від такої сплати.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Київської міської ради, подану представником Глущенком Антоном Володимировичем, на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 10 лютого 2026 року залишити без руху та встановити строк тривалістю десять днів з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду М.А.Яворський