печерський районний суд міста києва
пр. № 2-3272/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" квітня 2026 р. Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Литвинової І. В.,

за участю секретаря судових засідань Когут Н. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємств "Адміністратор містобудівного кадастру на державному рівні", третя особа: ОСОБА_2 про стягнення суми середнього заробітку за час затримки виплати,

УСТАНОВИВ:

10 березня 2025 року вказана позовна заява надійшла до Печерського районного суду м. Києва, для розгляду якої визначено суддю та передано 14 березня 2025 року, для вирішення питання про відкриття провадження у справі, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

19 березня 2025 року ухвалою судді позовну заяву залишено без руху.

25 березня 2025 року ухвалою судді відкрито провадження у цивільній справі за правилами загального провадження.

16 квітня 2025 року представник відповідача направив на адресу суду відзив на позовну заяву.

17 червня 2025 року представник позивача подав відповідь на відзив на позовну заяву.

18 червня 2025 року ухвалою судді залучено третьою особою ОСОБА_2 .

15 серпня 2025 року представник відповідача подав заперечення на відповідь представника позивача на відзив на позовну заяву.

20 серпня 2025 року протокольною ухвалою судді задоволено клопотання представника позивача про долучення доказів.

20 серпня 2025 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

03 листопада 2025 року представником позивача, адвокатом Подплєтьонним С.С. через Електронний суд подано клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із забезпеченням ним участі у судовому засіданні Соснівського районного суду міста Черкаси 05 листопада 2025 року.

Проте, адвокат Подплєтьонний С.С. не надав доказів своєї участі у відповідному судовому засіданні 05 листопада 2025 року.

Зважаючи на клопотання адвоката Подплєтьоного С.С. судове у справі № 757/11260/25-ц відкладено на 18 лютого 2026 року на 11-30 год.

Поряд з цим, інший представник позивача, адвокат Війтенко Вадим Юрійович у грудні 2025 року подав повідомлення про доступ до матеріалів справи та ознайомився із матеріалами справи № 757/11260/25-ц.

17 лютого 2026 року від представника позивача Війтенко В.Ю. через Електронний суд надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, призначеного на 18 лютого 2026 року на 11-30 год.

Таким чином, вбачається, що у судові засідання у справі, які призначалися поспіль: на 18 лютого 2026 року, 14 квітня 2026 року, про які позивач ОСОБА_1 та його представник були повідомлені належним чином, не з`явилися.

Представник відповідача ДП «Адміністратор містобудівного кадастру на державному рівні» в засідання не з`явився, подав до суду клопотання щодо врахування правових висновків при розгляді зазначеної справи.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, заяв про розгляд справи за його відсутності на підставі наявних у матеріалах справи письмових доказів не надходили.

Суд, вивчивши матеріали справи і дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов наступних висновків.

Частина 1 ст. 43 ЦПК України визначає, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду.

Згідно із ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Згідно із ч. 5 та 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

У відповідності із ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 03 квітня 2025 року у справі № 203/4777/20, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша, друга, п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, за змістом положень частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 5 частини першої статті 257 ЦПК України правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду судом справи без прийняття рішення суду по суті спору, у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідно до частини першої статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, які законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

З огляду на наведене відсутні підстави вважати, що права позивача на доступ до суду та справедливий судовий розгляд відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції є порушеними.

Заявник із великим ступенем зацікавленості повинен проявляти інтерес про хід розгляду судом ініційованої ним справи. У разі відсутності обставин непереборної сили, ігнорування позивачем (заявником) протягом тривалого періоду часу судового провадження, відкритого за його позовною заявою (заявою, скаргою), свідчить про недобросовісну поведінку та порушення основоположних засад цивільного процесу.

Як свідчать зміст вказаної постанови Верховного Суду, обставини щодо неявки позивача та його представника є аналогічними із справою № 757/11260/25-ц, оскільки стосуються реалізації позивачем свого права на судовий захист та дотримання норм процесуального законодавства щодо забезпечення представництва у суді.

Суд бере до уваги клопотання представника позивача Війтенко В.Ю. від 17 лютого 2026 року, у якому останній повідомив, що позивач перебуває на військовій службі у військовій частині НОМЕР_1 Національної гвардії України. Однак, у зв`язку із тим, що позивач не виходить на зв`язок та не реагує на повідомлення, з ним остаточно не було узгоджено позицію щодо того, чи бажає він врегулювання спору шляхом укладення угоди та чи бажає він надалі підтримувати позовні вимоги, просив відкласти розгляд справи.

Однак, незважаючи на подане клопотання, позивач та його представники повторно не з`явилися у судове засідання, не надали жодних пояснень щодо причин свої неявки. Зазначені дії позивача та його представників можуть свідчити про незацікавленість у розгляді справи та користування своїми правами у встановлені обставин справи, наданні пояснень, постановки запитань учасникам справи, дослідження доказів, формування остаточної суми позовних вимог, участі у судових дебатах тощо.

За даної поведінки позивача та його представників суд має право постановити ухвалу про залишення позову без розгляду у порядку п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 14, 20 Цивільного кодексу України, ст.ст. 1-13, 19, 58, 62, 142, 257, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Державного підприємств "Адміністратор містобудівного кадастру на державному рівні", третя особа: ОСОБА_2 про стягнення суми середнього заробітку за час затримки виплати, залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя І. В. Литвинова