КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№22-ц/824/8544/2026
У Х В А Л А

31 березня 2026 року місто Київ

справа №359/1793/25

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.,

суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О.,

перевіривши виконання вимог ст.356 ЦПК України за апеляційною скаргою заінтересованої особи Міністерства оборони України на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 16 січня 2026року, ухвалене під головуванням судді Журавського В.В., повний текст рішення складено 26 січня 2026 року, у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Міністерство оборони України про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 16 січня 2026року заяву ОСОБА_1 задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, заінтересована особа Міністерство оборони України 24 лютого 2026 року подало апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 березня 2026 року апеляційну скаргу заінтересованої особи Міністерства оборони України на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 16 січня 2026 рокубуло залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків вказаної апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали, а саме для сплати судового збору та подання до Київського апеляційного суду квитанції про сплату.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 березня 2026 року продовжено заінтересованій особі Міністерству оборони України строк для усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 16 січня 2026року на п'ять днів з дня отримання копії ухвали.

23 березня 2026 року Міністерство оборони України подало заяву до Київського апеляційного суду до якої долучено платіжну інструкцію №220/13/255 від 13 березня 2026 року про оплату судового збору.

В заяві Міністерство оборони України просило поновити строк для подання платіжного доручення в якості доказу сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Вказувало, що виконати ухвалу суду у встановлений судом строк не вбачалось за можливе, оскільки платіжна інструкція на адресу представника Міністерства оборони України не надходила.

Зазначало, що 23 березня 2026 року на адресу представника Міністерства оборони України надійшла платіжна інструкція Початок формиКінець формиПочаток формиКінець формиПочаток форми.Кінець формиПочаток формиКінець форми

Разом з тим, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає поверненню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до ч.6 ст.14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього кодексу.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, внесе у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошову суму у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 4 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Відповідно до п.п.2, 5 ч.6 ст.272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала Київського апеляційного суду від 13 березня 2026 року, направлялася заінтересованій особі Міністерству оборони України до електронного кабінету 13 березня 2026 року та була доставлена 13 березня 2026 року о 15:20:32 год, що підтверджується звітом про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду, а відтак, заінтересована особа Міністерство оборони України протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали - до 18 березня 2026 року (включно) повинно було усунути недоліки апеляційної скарги.

Проте, заяву на виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 03 березня 2026 року заінтересованою особою Міністерством оборони України було подано лише 23 березня 2026 року, тобто з пропуском строку встановленого ухвалою Київського апеляційного суду від 13 березня 2026 року.

Нормами ЦПК України передбачено, що поновлення строку для вчинення процесуальної дії здійснюється судом лише за заявою учасника справи.

Колегія суддів вважає, що зазначені заінтересованою особою Міністерством оборони України причини пропуску строку є неповажними.

Посилання Міністерства оборони України, як на підставу поновлення строку для подання платіжного доручення в якості доказу сплати судового збору за подання апеляційної скарги на те, що платіжна інструкція на їх адресу надійшла 23 березня 2026 року відхиляються, оскільки як вбачається з платіжної інструкції №220/13/255 від 13 березня 2026 року датою отримання даної платіжної інструкції заінтересованою особою є 18 березня 2026 року про, що свідчить печатка Міністерства оборони України «3» (0203110F4A) від 18 березня 2026 року о 09:59:44 год.

Відповідно до положень ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Оскільки Міністерство оборони України не усунуло недоліки апеляційної скарги у строк, встановлений судом протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали - до 18 березня 2026 року (включно), а причини пропуску строку зазначені в заяві про усунення недоліків від 23 березня 2026 року колегією суддів визнані неповажними, а тому згідно з ст.185 ЦПК України апеляційна скарга підлягає поверненню.

На відміну від права на справедливий суд, право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може бути обмежено, зокрема задля забезпечення нормального функціонування судової системи. Це включає часові обмеження, фінансовий тягар, вимоги щодо форми звернення тощо.

Так, прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З приводу цього прецедентним є рішення ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Крім того, як наголошує у своїх рішенням Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в процесі судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає апелянту повторно звернутися з апеляційною скаргою, оформленою відповідно до вимог ст.356 ЦПК України.

У зв`язку з наведеним, повернення апеляційної скарги не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки після усунення вказаних невідповідностей вимогам закону, апелянт має право повторного звернення до суду із апеляційною скаргою.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви заінтересованої особи Міністерства оборони України про поновлення строку на усунення недоліків - відмовити.

Апеляційну скаргу заінтересованої особи Міністерства оборони України на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 16 січня 2026року, ухвалене під головуванням судді Журавського В.В., у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи:ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Міністерство оборони України про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбувизнати неподаною та повернути апелянту.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: