Справа №639/2631/26
Провадження №2-с/639/65/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2026 року

Новобаварський районний суд міста Харкова у складі судді Рубіжного С.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу у цивільній справі №639/2631/26 за заявою Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 за спожиту електричну енергію, -

ВСТАНОВИВ:

13 квітня 2026 року на електрону адресу Новобаварського районного суду міста Харкованадійшла заява боржник ОСОБА_1 про скасування судового наказу у цивільній справі №639/2631/26 від 02.04.2026,без накладання ЕЦП.

В обґрунтування вимог боржник посилається на те, що 02.04.2026 року Новобаварським районним судом м. Харкова було видано судовий наказ про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію. З вказаним судовим наказом не погоджується та не визнає заявлені вимоги.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає її такою, що підлягає поверненню з наступних підстав.

Статтею 170 ЦПК України встановлені вимоги щодо форми і змісту заяви про скасування судового наказу та строки її подання.

Суд, дослідивши матеріали заяви боржника, вважає її такою, що підлягає поверненню з наступних підстав.

Згідно з ч.3 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;

4) наказ, що оспорюється;

5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Відповідно до ч. 4 ст. 170 ЦПК України, заява підписується боржником, або його представником.

Основні організаційно-правові засади електронного документообігу та використання електронних документів встановлює Закон України «Про електронні документи та електронний документообіг» N851-IV від 22.05.2003.

Відповідно до статті 5 вказаного Закону N851-IV електронний документ - це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством.

Частиною першою статті 7 вказаного Закону встановлено, що оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним цифровим підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Відповідно до ст. 1, 18 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису; кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

З урахуванням наведеного суд зазначає, що електронний документ має силу оригіналу документу за наявності електронного цифрового підпису автора, а в разі створення процесуально документу в електронній формі для подання його до суду такий електронний підпис автора повинен додатково містити технічні властивості удосконаленого цифрового підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, з метою забезпечення високого рівня довіри до засобів електронної ідентифікації під час його використання.

На обов`язкову необхідність скріплення електронним цифровим підписом процесуальних документів, які подаються до суду в електронній формі, неодноразово вказував Верховний Суд у постановах від 26 травня 2021 року у справі № 565/195/19, від 26 квітня 2022 року у справі № 757/6877/21-ц, від 03 лютого 2021 року у справі № 295/12247/19, від 22 квітня 2020 року у справі № 360/1789/1.

Суд, також бере до уваги висновки Верховного Суду у постанові від 13.09.2023 року у справі № 204/2321/22 (провадження № 14-48цс22) щодо аналізу чинного законодавства, з яких убачається, що звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Разом з тим, заява, що надійшла до суду, не підписана заявником електронним цифровим підписом, а тому не відповідає вимогам Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» та Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додаються документ, що підтверджує сплату судового збору; документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Частиною 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання заяви про скасування судового наказу встановлена у розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на 2026 рік становить 166,40 грн.

З наданої боржником ОСОБА_1 заяви про скасування судового наказу вбачається, що заявником не зазначені стягувач та боржники, відсутнє посилання на необґрунтованість вимог стягувача, не сплачено судовий збір та не надано документи, що свідчили б про звільнення боржника від сплати судового збору з підстав, передбачених законом, заява не підписана ЕЦП.

Згідно з ч. 6 ст. 170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу, суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою з дотриманням вимог законодавства щодо її форми та змісту з накладанням підпису, та сплати судового збору або доказів щодо наявності пільг звільнення від оплати. У разі пропуску строку заявник має право подати відповідне клопотання про поновлення строків із зазначенням поважності причин пропуску.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст.170, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу у цивільній справі №639/2631/26 за заявою Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 за спожиту електричну енергію повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя С.О. Рубіжний