У Х В А Л А

12 січня 2026 року

м. Київ

справа № 756/9209/23

провадження № 61-16312ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ситнік О. М. (суддя-доповідач), Ігнатенка В.М., Фаловської І. М.

розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Полуніної Катерини Анатоліївни на постанову Київського апеляційного суду від 23 липня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Промзв`язок» про стягнення заборгованості із заробітної плати та

ВСТАНОВИВ:

У липні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про стягнення з Приватного акціонерного товариства «Промзв`язок» (далі - ПрАТ «Промзв`язок») нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, за період з березня 2022 року до дати ухвалення рішення судом та суми компенсації втрат частини грошових доходів з березня 2022 року до дати ухвалення рішення судом.

07 березня 2024 року рішенням Оболонського районного суду м. Києва позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Стягнуто з ПрАТ «Промзв`язок» на користь ОСОБА_1 заборгованість із заробітної плати в загальному розмірі 971 342,85 грн, з яких слід утримати податки, збори та інші обов`язкові платежі; компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати заробітної плати в розмірі

145 455,42 грн, з яких слід утримати податки збори та інші обов`язкові платежі.

У задоволенні інших вимог відмовлено.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Справа судами розглядалася неодноразово.

23 липня 2025 року постановою Київського апеляційного суду апеляційну скаргу ПрАТ «Промзв`язок» задоволено.

Рішення Оболонського районного суду м. Києва від 07 березня 2024 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким у позові ОСОБА_1 відмовлено.

Компенсовано ПрАТ «Промзв`язок» сплачений судовий збір за подання апеляційної скарги в розмірі 16 761,83 грн та за подання касаційної скарги в розмірі 22 349,11 грн за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У грудні 2025 року представник ОСОБА_1 - адвокат Полуніна К. А. подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 23 липня 2025 року, в якій просить її скасувати, рішення суду першої інстанції залишити в силі.

Касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з посиланням на те, що повний текст оскаржуваної постанови отримано 18 грудня 2025 року.

Згідно з положеннями частин першої та другої статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України)касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій

статті 394 цього Кодексу.

З інформації з Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що датою складення повного тексту постанови Київського апеляційного суду

від 23 липня 2025 року зазначено 15 грудня 2025 року.

Строк на касаційне оскарження судових рішень заявницею не пропущено, оскільки касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту оскаржуваної постанови. Тому відсутня процесуальна необхідність у вирішенні клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Касаційна скарга подана у строк, за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

На обґрунтування наявності підстав касаційного оскарження судових рішень за пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України особа, яка подала касаційну скаргу, послалася на те, що суд не врахував правові висновки, викладені в постановах Верховного Суду від 19 лютого 2024 року в справі № 760/1125/20-ц, від 05 травня 2025 року в справі № 757/36687/21-ц, що є підставою для відкриття касаційного провадження за пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження.

Суд не встановив достатніх й обґрунтованих підстав для повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

На підставі наведеного та керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Відкрити касаційне провадження у справі за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Полуніної Катерини Анатоліївни на постанову Київського апеляційного суду від 23 липня 2025 року.

Витребувати із Оболонського районного суду м. Києва цивільну справу № 756/9209/23 за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Промзв`язок» про стягнення заборгованості із заробітної плати.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: О. М. Ситнік

В. М. Ігнатенко

І. М. Фаловська