Справа № 209/116/25
Провадження № 2/209/249/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2026 року м. Кам`янське

Дніпровський районний суд міста Кам`янського у складі:

головуючого судді Решетник Т.О.,

за участю секретаря судового засідання - Кіфарець А.Ю.,

прокурора Іщенко А.О.,

представника позивача - Жежель С.С.,

представника відповідача - Яцина О.І.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Кам`янське цивільну справу за позовною заявою Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах Кам`янської міської ради до ОСОБА_1 , Третя особа: ОСОБА_2 , про витребування земельної ділянки,-

ВСТАНОВИВ:

На розгляді в Дніпровському районному суду міста Кам`янського перебуває цивільна справа за позовом Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах Кам`янської міської ради до ОСОБА_1 , Третя особа: ОСОБА_2 , про витребування земельної ділянки, провадження у якій відкрито судом 15 січня 2025. Справа розглядається в порядку загального позовного провадження.

28.07.2025 на адресу суду надійшла заява від прокурора Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області про зміну підстав позову.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив прийняти заяву про зміну підстави позову до розгляду.

Представник Кам`янської міської ради та представник відповідача у підготовчому судовому засіданніне заперечували проти прийняття заяви про зміну підстав позову.

При вирішенні заяви про зміну підстав позову суд виходить з наступного.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі N 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Дослідивши редакцію первісного позову про витребування земельної ділянки та заяву про зміну підстав позову, суд вбачає, що стороною позивача змінені підстави позовних вимог, викладено нові обґрунтування та обставини позовних вимог.

За результатами викладеного, суд приходить до висновку про прийняття до розгляду заяви Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області про зміну підстав позову, яка надійшла на адресу суду 28.07.2025.

Вирішуючи заяву представника Кам`янської міської ради про залишення позовної заяви без руху від 03.12.2025, суд керується наступним.

В обгрунтування поданої заяви представник Кам`янської міської ради посилаються на те, що керівником Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах особи в державі Кам`янської міської ради був поданий позов, щодо витребування майна, але в частині судового збору прокуратурою зазначається, що спір із розрахунку щодо спорів не майнового характеру, однак це не відповідаєдійсності і є порушенням процесуальних норм права, які є підставою відповідно до ст.185 ЦПК залишити позов без руху. Вважає, що судовий збір з позовної заяви про витребування або повернення майнаяк рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Так, для правильного визначення суми судового збору за вимогу майнового характеру необхідно встановити ринкову вартість майна щодо якого заявлено вимогу на день подання позовної заяви до суду, а саме провести експертно-грошовуоцінку земельної ділянки та надати до суду відповідний висновок, що прокуратурою здійснено не було. Отже, не проведення експертної оцінки і сплати відповідної суми судового збору є підставою залишення позову без руху та в подальшому у разі не усунення недоліків поданого позову без розгляду, про що суд виносить відповідну ухвалу згідно норм процесуального законодавства. Також, додатковою підставою залишення позову без руху, є той факт, що 9 квітня 2025 року набув чинності Закон №4292-IX ''Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача'', яким ст. 391 ЦК України доповнено частиною другою такого змісту: якщо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, незалежно від того, чи мав такий орган відповідні повноваження, вчинялися будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, в результаті яких набувачем такого майна став суб`єкт права приватної власності, спори щодо володіння та/або розпоряджання, та/або користування таким майном відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування вирішуються на підставі статей 387 і 388 цього Кодексу. Відповідно до абзаців 1, 2 ч. 5 ст. 390 ЦК України (у редакції чинній з 09.04.2025), суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві. Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади. З наведеного вбачається, що попереднє внесення на депозитний рахунок суду вартості спірного майна, оціненої згідно із законом, є обов`язковою матеріально-правовою передумовою для витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади. Водночас, ст. 177 ЦПК України (у редакції чинній з 09.04.2025) передбачено, що у разі подання позову про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача, до позову мають бути додані документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оціненого згідно із законом на дату подання позову. При подані позову прокуратурою, де предметом спору є витребування майна, а саме земельних ділянок, вимоги зазначених вище норм виконані не були, що є окремою підставою залишення позову без руху.

Представник Кам`янської міської ради та представник відповідача у підготовчому судовому засіданні підтримали заяву про залишення позовної заяви без руху від 03.12.2025.

У підготовчому судовому засіданні прокурор заперечував проти задоволення заяви представника Кам`янської міської ради про залишення позовної заяви без руху, посилаючись на її безпідставність та необгрунтованість.

Завданням цивільного судочинства є ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для захисту.

09 квітня 2025 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» від 12 березня 2025 року (далі - Закон України № 4292-ІХ від 12 березня 2025 року), яким внесені зміни, зокрема до статей 388, 390, 391 ЦК України та статей 177, 185, 265 ЦПК України.

У пункті 2 Розділу ІІ Закону України № 4292-IX від 12 березня 2025 року зазначено, що положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, наведеної у постанові від 01.12.2025 року у справі № 354/419/25, вимога про внесення на депозит суду вартості земельної ділянки при поданні позову про її витребування на користь держави може бути застосована лише після встановлення судом добросовісності набувача такої ділянки. Обов`язок внесення коштів на депозитний рахунок суду не може бути підставою для залишення позову без розгляду на стадії підготовчого провадження, оскільки статус відповідача як добросовісного набувача має бути встановлений за результатами розгляду справи по суті. Тобто питання про добросовісність / недобросовісність набувача може бути вирішене судом лише після дослідження доказів на стадії ухвалення судового рішення, а тому залишення позову без розгляду з підстав невнесення вартості майна на депозитний рахунок суду є неправомірним, якщо позивач обґрунтовує свої вимоги саме недобросовісністю набувача.

З матеріалів справи вбачається, що при зверненні до суду із позовом прокурор вказував про наявність підстав для витребування земельної ділянки, в позовній заяві прокурор посилався на недобросовісність набувача спірної земельної ділянки.

За таких обставин суд не вбачає правових підстав для задоволення заяви представника Кам`янської міської ради про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 49, 185, 187, 259, 260, 263, 353 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні заяви представника Кам`янської міської ради про залишення позовної заяви без руху - відмовити.

Прийняти до розгляду заяву Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області про зміну підстав позову.

Встановити відповідачу строк у 15 (п`ятнадцять) днів (від дня вручення йому копії цієї ухвали), протягом якого він має право подати до суду відзив на позов (з урахуванням змінених підстав позову).

Роз`яснити відповідачу, що якщо він подає відзив на позов, то повинен одразу подати докази, що їх підтверджують. Якщо доказ не може бути поданий, відповідач повинен зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано разом з відзивом; докази, які підтверджують, що відповідач здійснив всі залежні від нього дії, спрямовані на отримання доказу.

Роз`яснити відповідачу, що копію відзиву на позов та копії всіх доданих до відзиву доказів, що подаються до суду, він зобов`язаний заздалегідь надіслати або надати позивачу, а суду разом із відзивом на позов та доданими до нього доказами документи, що підтверджують надіслання (надання) копії відзиву з копіями доказів позивачу.

Роз`яснити відповідачу, що суд не бере до уваги докази, що подані відповідачем до суду, у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій позивачу, крім випадку, якщо такі докази є у позивача або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Роз`яснити сторонам, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Встановити позивачу строк у 5 (п`ять) днів із дня отримання нею відзиву на позов, протягом якого вона має право подати до суду відповідь на відзив та докази, що його підтверджують.

Роз`яснити позивачу, що у випадку подання нею відповіді на відзив до подання її до суду вона зобов`язана заздалегідь направити відповідачу копію відповіді на відзив та копії всіх доказів, що до неї додаються, а суду разом із відповіддю на відзив та доданими до неї доказами документи, що підтверджують надіслання (надання) копії відповіді з копіями доказів відповідачу.

Встановити відповідачу строк у 5 (п`ять) днів із дня отримання ним відповіді на відзив, протягом якого він має право подати до суду заперечення на відповідь та докази, що їх підтверджують.

Роз`яснити відповідачу, що у випадку подання ним заперечення на відповідь до подання їх до суду він зобов`язаний заздалегідь направити позивачу копію заперечень та копії всіх доказів, що до них додаються, а суду разом із запереченням на відповідь та доданими до них доказами документи, що підтверджують надіслання (надання) копії заперечень із копіями доказів позивачу.

Копії цієї ухвали надіслати учасникам.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Т.О. Решетник