Провадження № 2/643/2717/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.04.2026 м. Харків

Салтівський районний суд міста Харкова у складі головуючого судді Крівцова Д.А., за участю секретаря судового засідання Ісоєва К.М., позивача ОСОБА_1 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання дій протиправними, відшкодування моральної та матеріальної шкоди, зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 (позивач) звернувся до суду з позовом, у якому просить:

- визнати протиправними дії ОСОБА_2 душ ОСОБА_4 (відповідач 1), які полягають у безпідставних звинуваченнях позивача, що завдало позивачу істотної шкоди охоронюваним правам та інтересам позивача;

- стягнути з відповідача 1 моральну шкоду в розмірі 100000,00 грн. на користь позивача;

- стягнути з відповідача 1 матеріальну шкоду в розмірі 50000,00 грн. на користь позивача за втрати майнового характеру, моральних та фізичних страждань, погіршення стану здоров`я, заподіяними незаконними діями з боку відповідача 1;

- визнати протиправними дії ОСОБА_3 (відповідач 2), які полягають у безпідставних звинуваченнях позивача, що завдало позивачу істотної шкоди охоронюваним правам та інтересам позивача;

- стягнути з відповідача 2 моральну шкоду в розмірі 100000,00 грн. на користь позивача;

- стягнути з відповідача 2 матеріальну шкоду в розмірі 50000,00 грн. на користь позивача за втрати майнового характеру, моральних та фізичних страждань, погіршення стану здоров`я, заподіяними незаконними діями з боку відповідача 2.

Ухвалою судді Салтівського районного суду міста Харкова від 16.12.2025 позов залишений без руху.

Ухвалою судді Салтівського районного суду міста Харкова від 19.12.2025 відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 19.01.2026.

19.01.2026 судове засідання не відбулось через відсутність інтернету в приміщенні суду та неможливість у зв`язку з цим здійснювати фіксування судового засідання технічними засобами. Підготовче судове засідання було відкладене на 19.02.2026.

19.02.2026 судове засідання не відбулось через неналежну роботу сайту Державного підприємства «Інформаційні судові системи» та неможливість у зв`язку з цим здійснювати фіксування судового засідання технічними засобами. Підготовче судове засідання було відкладене на 31.03.2026.

22.01.2026 відповідач ОСОБА_3 засобами поштового зв`язку (вх. № 5417/26, 5419/26 від 29.01.2026) подала зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 про визнання відомостей недостовірними, зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди, в якій просить:

- визнати недостовірними та принизливими відомості, поширені ОСОБА_1 щодо померлого чоловіка позивача за зустрічним позовом;

- визнати неправдивими твердження про нібито повідомлення з боку позивача за зустрічним позовом щодо будь-яких аморальних або злочинних дій її чоловіка;

- зобов`язати відповідача за зустрічним позовом припинити поширення будь-яких сексуалізованих та принизливих тверджень щодо померлого чоловіка;

- зобов`язати відповідача за зустрічним позовом утримуватися від приписування позивачу за зустрічним позовом слів чи «зізнань», яких вона ніколи не робила;

- зобов`язати відповідача за зустрічним позовом спростувати поширені відомості;

- стягнути з відповідача за зустрічним позовом моральну шкоду у розмірі 400000,00 грн.

У підготовче судове засідання 31.03.2026 відповідачі не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлялись належним чином.

Позивач у підготовчому судовому засіданні 31.03.2026 заперечував проти прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до спільного розгляду з первісним позовом. В обґрунтування заперечень, в тому числі, посилався на відсутність сплати судового збору за подання зустрічного позову, а також неотримання ним копії зустрічної позовної заяви.

Виходячи з чинного процесуального законодавства України, зокрема положень ч. 5 ст. 4, ст. 12, 13, п. 2 ч. 1 ст. 43, ч. 1, 3 ст. 223, ч. 4 ст. 268 ЦПК, участь в судовому засіданні є правом учасників справи, яким вони розпоряджаються на власний розсуд. Суд враховує, що відповідачі в жодне з судових засідань не з`явились, клопотання про їх участь у судових засіданнях у режимі відеоконференції, в тому числі з використання власних технічних засобів, не заявляли.

За таких обставин, ураховуючи необхідність дотримання розумних строків розгляду справи, суд вважає за можливе вирішити питання щодо зустрічного позову за відсутності відповідачів.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, яка структурно розміщена у Главі 3 «Підготовче провадження» Розділу ІІІ, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Положеннями ч. 3 ст. 194 ЦПК України передбачено, що зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про прийняття зустрічного позову, якщо це питання не було вирішене раніше.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Яке зазначено Верховним Судом в постанові від 14.12.2020 року в справі № 521/2816/15-ц, процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

З наведених вище положень законодавства вбачається, що зустрічний позов може бути пред`явлений на стадії підготовчого провадження в строк для подання відзиву.

Ухвалою судді Салтівського районного суду м. Харкова 19.12.2025 дану справу призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження. В цій же ухвали суд встановив відповідачам строк для подання відзиву п`ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали.

Згідно з матеріалами справи рекомендоване поштове відправлення, яким ухвала суду від 19.12.2025 була направлена відповідачу ОСОБА_3 , повернулось до суду неврученим адресату. За таких обставин, оскільки ухвала суду від 19.12.2025, з отриманням якої пов`язується початок перебігу процесуального строку для подання зустрічного позову, ОСОБА_3 фактично отримана не була, суд вважає за можливе констатувати, що зустрічну позовну заяву відповідачем ОСОБА_3 подано у передбачені чинним законодавством України строки.

Відповідно до ст. 193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Частиною 1 ст. 194 ЦПК України визначено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Дослідивши отримані матеріали, судом встановлені недоліки зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 , які унеможливлюють вирішення судом питання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним та об`єднання в одне провадження вимог за вказаними позовами, а саме.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Всупереч вказаних вимог ОСОБА_3 не зазначено свій реєстраційний номер облікової картки платника податків (за його наявності) або номер і серію паспорта, а також свої номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти. Крім того, ОСОБА_3 не зазначено про наявність або відсутність електронного кабінету учасників справи, в тому числі у неї особисто.

Згідно п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Всупереч вказаних вимог ОСОБА_3 не наведений такий розрахунок або не зазначено на відсутності судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до п. 6 та п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Всупереч вказаних вимог, в зустрічній позовній заяві відсутнє підтвердження позивача про те, що нею не подано іншої позовної заяви з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Всупереч вказаних вимог до позовної заяви не додані документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2026 рік», прожитковий мінімум на одну працездатну особу станом на 01 січня 2026 року встановлено в розмірі 3328,00 грн.

Згідно п.п. 1) п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи, а саме позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 1311,20 грн.

З зустрічної позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено 5 вимог немайнового характеру.

Згідно ч. 3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, судовий збір за подання позивачем ОСОБА_3 зустрічної позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи, а саме позовної заяви немайнового характеру з урахуванням 5-ти вимог, становить 6556,00 грн. (1311,20 грн. х 5).

Відповідно до п.п. 1) п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи, а саме позовної заяви про відшкодування моральної шкоди справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що позивачем за зустрічним позовом заявлено вимоги про стягнення моральної шкоди у розмірі 400000,00 грн., судовий збір за подання позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи, а саме позовної заяви про відшкодування моральної шкоди становить 6000,00 грн.

Враховуючи вищевикладене, позивачу за зустрічним позовом необхідно сплатити судовий збір за подання позовної заяви у загальному розмірі 12556,00 грн. за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК Харків обл/мХар Салтіввсь//22030101, код отримувача (код ЄДРПОУ) 37999607, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0020657, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Крім того, суд звертає увагу ОСОБА_3 , що частиною 5 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

Згідно ч. 2 ст. 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Положеннями ч. 5 ст. 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Між тим ОСОБА_3 , звертаючись до суду із зустрічним позовом, не додала до нього будь-яких документів.

Суд також зауважує, що предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 року в справі № 487/10128/14-ц; постанова Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01.11.2021 року в справі № 405/3360/17).

На даній стадії розгляду справи суд позбавлений можливості надавати оцінку по суті зустрічним позовним вимогам ОСОБА_3 . Разом з тим суд звертає увагу ОСОБА_3 , що із формулювання змісту позовних вимог суд позбавлений можливості встановити, які саме відомості, твердження, слова та «зізнання» складають предмет зустрічного позову та в який саме спосіб ОСОБА_3 просить спростувати поширені відомості.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Способами усунення недоліків зустрічної позовної заяви є наступні:

1. Надати суду уточнену зустрічну позовну заяву, в якій крім вже зазначених відомостей додатково вказати:

- підтвердження позивача про те, що нею не подано іншої позовної заяви з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивача та відповідача;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи

- реєстраційний номер облікової картки платника податків (за його наявності) або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України позивача, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти позивача та відповідача;

- наявність або відсутність електронного кабінету позивача та відповідача.

2. Надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 12556,00 грн. або докази наявність підстав для звільнення від сплати судового збору.

Керуючись ст. 95, 175, 177, 185, 193-194, 258-261, 353 ЦПК України

УХВАЛИВ

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання відомостей недостовірними, зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди - залишити без руху, надавши ОСОБА_3 строк для усунення недоліків зустрічного позову - десять днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_3 , що якщо вона відповідно до цієї ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, та усуне вказаній в цій ухвалі недоліки, зустрічний позов вважатиметься поданим у день первісного його подання до суду. Якщо вона не усуне недоліки зустрічного позову у встановлений строк, зустрічний позов вважатиметься неподаним та буде повернутий. Повернення зустрічної позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Крівцов Д.А.