Провадження № 2-о/761/300/2026
УХВАЛА

про повернення клопотання

14 квітня 2026 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Романишена І.П., дослідивши матеріали клопотання ОСОБА_1 про продовження строку дії рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 13 березня 2024 року за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,-

ВСТАНОВИВ:

У березні 2026 року до суду надійшло вказане клопотання ОСОБА_1 про продовження строку дії рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 13 березня 2024 року по справі № 761/12510/23.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали клопотання передано до провадження судді Романишеній І.П.

Ухвалою суду від 01 квітня 2026 року клопотання залишено без руху та запропоновано заявнику усунути відповідні недоліки шляхом подання до суду: висновку судово-психіатричної експертизи на підтвердження продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого ОСОБА_2 продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Копію наведеного вище судового рішення, направлено на електронну адресу ОСОБА_1 . Електронний лист з вмістом ухвали суду від 01.04.2026 року, доставлено адресату 01.04.2026 року о 16:16 год., про що у справі наявна відповідна довідка.

Відповідно до ст. 272 ЦПК України, днем вручення судового рішення, зокрема, є день день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2022 у справі № 759/14068/19 зазначив, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Отже, судом виконано обов`язок щодо повідомлення заявника про наявність ухвали суду від 01.04.2026р., що узгоджується з висновками, викладеними Верховним Судом у постановах від 26 жовтня 2022 року у справі № 761/877/20 (провадження № 61-11706св21) та від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19.

Cтаном на 14.04.2026 р. недоліки клопотання не усунуто, клопотань про продовження/поновлення встановленого судом строку на усунення недоліків до суду не надходило.

Суд, враховує рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року, в яких ЄСПЛ вкотре було підкреслено, що право на суд не є абсолютним та вказано, що "якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити перетворити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним".

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності ,так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву у разі якщо позивач у встановлений судом строк не усунув недоліки позовної заяви.

Враховуючи вищезазначене, зважаючи на те, що недоліки клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною у визначений судом строк заявником не усунуто, суд приходить до висновку, що таке клопотання слід вважати неподаним та повернути заявнику.

Керуючись ст.ст.10, 185, 259-261, 300, 353-355 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про продовження строку дії рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 13 березня 2024 року за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна - вважати неподаним та повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення клопотання.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА