Провадження № 2-во/750/38/26
У Х В А Л А

31 березня 2026 року м. Чернігів

Деснянський районний суд міста Чернігова в складі судді Маринченко О.А., розглянув заяву ОСОБА_1 про виправлення описок в рішенні Деснянського районного суду м. Чернігова від 25 січня 2024 року в справі № 750/15432/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу та грошових коштів за договором завдатку,

в с т а н о в и в :

24 березня 2026 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, в якій просить виправити описки та помилки, допущені при виготовлені тексту рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 25 січня 2024 року і його мотивувальної частини та наявні в мотивувальній частині судового рішення із не помилкового незазначення шляхом допущення та вчинення описки - щодо надання пояснень третьої особи, залученої до участі в справі, без цих пояснень направлення іншим учасникам справи та застосування до них норм статті 83 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), зазначивши виправлення: «Пояснення третьої особи Приватного підприємства «Житлоінвест», надані суду без їх направлення іншим учасникам справи - позивачу ОСОБА_1 , відповідачу ОСОБА_2 та відповідачу ОСОБА_3 без їх направлення цих пояснень та доказів ним, як сторонам по справі, а також доказів повноважень особи, що їх підписала, на підписання процесуальних пояснень» та застосування норм статті 83 ЦПК України, а саме зазначення в мотивувальній частині судового рішення також: «за відсутності в матеріалах справи доказів направлення пояснень наданих третьою особою Приватним підприємством «Житлоінвест» іншим учасникам справи, до вказаних пояснень судом застосовуються наслідки частини дев`ятої статті 83 ЦПК України» в мотивувальній частині рішення від 25 січня 2024 року, зазначивши вказане до або після: «Третя особа - Приватне підприємство «Житлоінвест» подало пояснення, в якому зазначило, що між ним та іншими сторонами у справі будь-які правовідносини відсутні. 20 жовтня 2020 року між Приватним підприємством «Житлоінвест» та ОСОБА_2 було підписано попередній договір № 20-391-ЛД про укладення договору купівлі-продажу квартири, а 18 січня 2021 року між Приватним підприємством «Житлоінвест» та ОСОБА_3 - попередній договір № 21-1033-ЛД про укладення договору купівлі-продажу квартири. Перед підписанням попередніх договорів, в яких викладено майбутні наміри, сторони були ознайомлені з правовими наслідками недодержання при вчиненні правочинів вимог закону та усвідомлювали природу такого правочину і значення своїх дій. Попередні договори підписано сторонами з урахуванням положень статті 635 Цивільного кодексу України, перебуваючи при здоровому розумі та ясній пам?яті, діючи добровільно, за відсутності будь-якого примусу як фізичного, так і психічного. При цьому, у разі недодержання сторонами вимог закону про нотаріальне посвідчення договору, такий договір є нікчемним. Попередні договори про укладання договору купівлі-продажу квартир є нікчемними, а також такими, що не породжують жодних прав та обов?язків сторін. Між відповідачами та позивачем виникли зобов?язання з повернення один одному всього того, що вони одержали за нікчемним правочином». Або виправити описку із помилкового зазначення в мотивувальній частині: «Третя особа - Приватне підприємство «Житлоінвест» подало пояснення, в якому зазначило, що між ним та іншими сторонами у справі будь-які правовідносини відсутні. 20 жовтня 2020року між Приватним підприємством «Житлоінвест» та ОСОБА_2 було підписано попередній договір № 20-391-ЛД про укладення договору купівлі-продажу квартири, а 18 січня 2021 року між Приватним підприємством «Житлонвест» та ОСОБА_3 - попередній договір № 21-1033-ЛД про укладення договору купівлі-продажу квартири. Перед підписанням попередніх договорів, в яких викладено майбутні наміри, сторони були ознайомлені з правовими наслідками недодержання при вчиненні правочинів вимог закону та усвідомлювали природу такого правочину і значення своїх дій. Попередні договори підписано сторонами з урахуванням положень статті 635 Цивільного кодексу України, перебуваючи при здоровому розумі та ясній пам?яті, діючи добровільно, за відсутності будь-якого примусу як фізичного, так і психічного. При цьому, у разі недодержання сторонами вимог закону про нотаріальне посвідчення договору, такий договір є нікчемним. Попередні договори про укладання договору купівлі-продажу квартир є нікчемними, а також такими, що не породжують жодних прав та обов?язків сторін. Між відповідачами та позивачем виникли зобов`язання з повернення один одному всього того, що вони одержали за нікчемним правочином», зазначивши замість неї та цієї помилково вчиненої описки: «Пояснення третьої особи Приватного підприємства «Житлоінвест» надані суду без їх направлення іншим учасникам справи - позивачу ОСОБА_1 , відповідачу ОСОБА_2 та відповідачу ОСОБА_3 без їх направлення цих пояснень та доказів ним, як сторонам по справі, а також доказів повноважень особи, що їх підписала, на підписання процесуальних пояснень та за відсутності в матеріалах справи доказів направлення пояснень наданих третьою особою Приватним підприємством «Житлоінвест» іншим учасникам справи, до вказаних пояснень судом застосовуються наслідки частини дев`ятої статті 83 ЦПК України».

Обґрунтовано заяву тим, що в указаному рішенні судом допущено описки та помилки, зокрема: не зазначено на боці позивача чи відповідача судом залучено в якості третьої особи Приватне підприємство «Житлоінвест», на які права чи обов`язки такої особи може вплинути рішення суду, неповідомлення судом сторін про залучення третьої особи, а також описки і помилки, які стосуються пояснень третьої особи, не направлення їх іншим учасникам справи тощо.

Згідно із частиною другою статті 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи.

На підставі частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Розглядаючи подану заяву, суд виходить з такого.

Рішенням Деснянського районного суду м. Чернігова від 25 січня 2024 року в справі № 750/15432/23 позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу та грошових коштів за договором завдатку задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 борг за договором позики у сумі 12300 доларів США та грошові кошти в сумі 14150 доларів США, а всього 26450 доларів США (двадцять шість тисяч чотириста п`ятдесят доларів США). Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 борг за договором позики в сумі 13150 доларів США та грошові кошти в сумі 13050 доларів США, а всього 26200 доларів США (двадцять шість тисяч двісті доларів США). У задоволенні решти вимог відмовлено. Стягнуто з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 по 2212 грн. 28 коп. з кожного у відшкодування витрат по сплаті судового збору. Повернуто ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) з Державного бюджету України 4424 грн. 57 коп. судового збору, сплаченого згідно квитанції від 19.10.2023.

Вказане рішення суду набрало законної сили, учасниками справи не оскаржувалося.

Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Наведені норми передбачають можливість після ухвалення судового рішення в справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

У розумінні процесуального закону описка - це зроблена судом механічна граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо). Не вважається опискою помилка, яка не викривляє зміст рішення, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Тобто, опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Разом з тим виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Такий висновок щодо застосування інституту виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні викладено в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 в справі № 904/10956/16, від 11.01.2022 в справі № 921/730/13-г/3, від 23.03.2023 в справі № 990/106/22, від 26.04.2023 в справі № 522/22473/15 та від 09.05.2023 в справі № 522/22473/15.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 вересня 2024 року в справі № 990/162/23 зазначено, що вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

У своїй заяві заявник не наводить фактів наявності в рішенні суду описок чи арифметичних помилок, які б підлягали виправленню в порядку статті 269 ЦПК України.

Таким чином, враховуючи відсутність підстав, з якими положення статті 269 ЦПК України пов`язують внесення виправлень у судове рішення, у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описок в рішенні суду від 25.01.2024 у цій справі слід відмовити.

Керуючись статтями 258-261, 269, 353, 354, 355 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описок в рішенні Деснянського районного суду м. Чернігова від 25 січня 2024 року в справі № 750/15432/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу та грошових коштів за договором завдатку відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду першої інстанції щодо внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.А. Маринченко