Унікальний номер справи 365/723/25
Номер апеляційного провадження 22-ц/824/9385/2026
Головуючий у суді першої інстанції Л. М. Кучерява
Суддя - доповідач у суді апеляційної інстанції Л. Д. Поливач
У Х В А Л А

30 березня 2026 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Поливач Л. Д., розглянувши клопотання Державної казначейської служби України про звільнення від сплати судового збору та перевіривши виконання вимог статті 356 ЦПК України щодо форми і змісту апеляційної скарги Державної казначейської служби України, поданої представником Жиліним Олександром Федоровичем, на рішення Згурівського районного суду Київської області від 15 січня 2026 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Чернігівській області, Чернігівської обласної прокуратури про відшкодування завданої шкоди,

у с т а н о в и в :

Рішенням Згурівського районного суду Київської області від 15 січня 2026 року задоволено позов ОСОБА_1 . Стягнуто з держави Україна в особі Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом безспірного списання коштів з Єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 шкоду в розмірі 12 548 гривень 00 копійок. Судові витрати віднесено на рахунок держави.

Не погоджуючись із рішенням суду Державна казначейська служба України, як особа, яка не брала участі у справі, через свого представника Жиліна О. Ф. подала апеляційну скаргу, у якій просить скасувати оскаржуване рішення суду та ухвалити нове, яким стягнути шкоду з держави Україна.

Апеляційна скарга містить клопотання про звільнення Державної казначейської служби України від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду обгрунтоване тим, що на думку Казначейства, подана апеляційна скарга не підлягає оплаті судовим збором, оскільки її доводи не стосуються матеріального критерію (не впливають на ціну позову).

Так, згідно з ч.ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд, у порядку передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Аналогічні вимоги зазначені і у ст.8 Закону України «Про судовий збір», а саме, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто даними нормами законодавства визначена виключна підстава для звільнення, зменшення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору - незадовільний майновий стан сторони.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв`язку з цим обставини, пов`язані з не закладенням Головним управлінням Пенсійного фонду України в місті Києві коштів для сплати судового збору в бюджет на 2020 рік, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві.

Суд апеляційної інстанції вважає, що клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню, оскільки воно не ґрунтується на вимогах ст.ст. 3, 5, 8 Закону України «Про судовий збір».

Так, відповідно до вимог п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом Українии «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI.

Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.п. 6 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду юридичною особою судовий збір підлягає сплаті у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

Частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З урахуванням зазначених вимог закону, за подання ОСОБА_1 у 2025 році до суду першої інстанції позову майнового характеру (з урахуванням ціни позову 12 548,00 грн) в електронній формі судовий збір підлягав сплаті у розмірі 968,96 грн (1211, 20 х 0,8)

Апеляційну скаргу Державна казначейська служба України подала на рішення суду в електронній формі.

Ураховуючи зазначене, судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду підлягає сплаті у розмірі 1 162,75 грн (968,96 х 150% х 0,8).

Таким чином, особі, яка подала апеляційну скаргу необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду у розмірі 1 162,75 грн за наступними реквізитами: Отримувач коштів УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0026010, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Особі, яка подала апеляційну скаргу слід надати Київському апеляційному суду документ про сплату судового збору у вказаному розмірі та на зазначені реквізити, у якій обов`язково повинно бути зазначено відомості про судове рішення, яке оскаржується, унікальний номер справи та відомості про позивача.

При цьому суд зазначає, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявника на доступ до правосуддя, оскільки формування справедливих принципів оплати судового збору характеризує рівень доступності до правосуддя у країні (справа «Креуз проти Польщі» (KREUZ v. POLAND) від 19 червня 2001 року).

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, а саме суддя постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, в якій зазначаються недоліки останньої. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а особі, яка подала апеляційну скаргу надається строк для усунення зазначених в ній недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали апеляційного суду.

Керуючись статтями 356, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Державній казначейській службі України відмовити у звільненні від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Державної казначейської служби України, подану представником Жиліним Олександром Федоровичем, на рішення Згурівського районного суду Київської області від 15 січня 2026 рокузалишити без руху, надати особі, яка подала апеляційну скаргу, строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали суду.

Роз`яснити, якщо у встановлений строк недоліки апеляційної скарги не буде усунуто, вона буде вважатися неподаною та повернута особі, якаі її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя Л. Д. Поливач