У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про виправлення описки)

06 квітня 2026 року Подільський районний суд м. Києва у складі:

головуючого-судді - Блащука А.М.,

при секретарі - Пащелопі Д.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Подільського районного суду перебуває вищезазначена цивільна справа.

В заяві про встановлення факту, що має юридичне значення позивач просить суд встановити факт постійного проживання однією сім`єю заявника зі спадкодавцем - ОСОБА_3 , яка є матір`ю заявника, та яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 .

Встановлення зазначеного факту потрібно заявнику для оформлення спадкової справи.

В судовому засіданні представником заявника заявлено клопотання про витребування доказів, а саме завірених копій матеріалів спадкової справи, яка була заведена після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Разом з тим встановлено, що в Ухвалі Подільського районного суду м. Києва від 25.02.2026 про витребування доказів було допущено описку, яка підлягає виправленню за ініціативою суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Враховуючи, що виправлення описки проводиться за ініціативою суду, суд вважає за можливе виправлення описки провести без виклику сторін.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Судом встановлено, що помилково було зроблено описку по тексту ухвали Подільського районного суду м. Києва від 25.02.2026, а саме не вірно зазначено назву органу, який має надати докази «Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора» замість вірної «Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу».

Відповідно до статті 2ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до вимог статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Поняття «описка» та «арифметична помилка» різняться за своєю суттю. Описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінкові форми слів, застосування русизмів і діалектизмів тощо.

Арифметична помилка це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже, і не може бути виправлене в порядку, передбаченому вказаною статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті помилки, яких він сам припустився.

Пунктом 19 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільних справах» від18грудня 2009року №14 передбачено, що, вирішуючи питання про виправлення описки чи арифметичної помилки, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Допущена описка в ухвалі суду є технічною та її виправлення не впливає на зміст рішення.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає що в мотивувальній частині рішення допущена описка, а також, що виправлення описки не змінює змісту даного рішення, тому допущена описка підлягає виправленню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 269 ЦПК України суд,-

постановив:

Виправити описку по тексту ухвали Подільського районного суду м. Києва від 25.02.2026 у справі № 758/18118/25, зазначивши вірно назву органу/особи, які мають надати докази: «Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу» замість помилково вказаного «Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора».

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: А.М.Блащук