Справа № 191/5707/25
Провадження № 2/191/2934/25
У Х В А Л А

іменем України

23 січня 2026 року м. Синельникове

Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого - судді Костеленко Я.Ю., за участю секретаря- Омельченко К.В., розглянувши в підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: державний нотаріус Шостої Харківської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Вовкожа Оксана Миколаївна, про визнання права приватної власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Синельниківського міськрайонного суду перебуває цивільна справа за позовом №191/198/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: державний нотаріус Шостої Харківської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Вовкожа Оксана Миколаївна, про визнання права приватної власності на спадкове майно.

Від представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 надійшла зустрічна позовна заява до П`ятигорської-Соколової Л.О. про визнання за нею права власності на належну їй частку квартири.

Сторони в підготовче судове засідання не з`явилися.

Перевіривши зустрічну позовну заяву, суд вважає, що вона не може бути прийнята до спільного розгляду з первісним позовом, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

Таким чином, вирішуючи клопотання про прийняття зустрічного позову суд з`ясовує такі питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключати задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.

У пунктах 43, 44 постанови від 20 березня 2019 року у справі № 910/2987/18 (провадження № 12-24гс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Таке право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись, зокрема, у такому:

- обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах;

- вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись;

- задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду (відповідна правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 20 березня 2019 року у справі № 910/2987/18 (провадження № 12-24гс19), у постановах Верховного Суду від 17 травня 2021 року у справі № 910/18778/20, від 02 червня 2022 року у справі № 922/4409/21).

У даному випадку в первісному та зустрічному позовах різняться зміст вимог та обставини, які підлягають доказуванню, правові підстави і предмет позовів є різними, вони регулюються різними нормами матеріального права та мають різний предмет доказування і зустрічний позов не має на меті захисту від первісного позову або спростування його частково чи повністю. Крім того, задоволення зустрічного позову не виключає задоволення первісного позову, вимоги за позовами не можуть зараховуватися, оскільки є різнорідними.

Частиною третьою статті 194 ЦПК України встановлено, що зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику.

Беручи до уваги те, що вирішення питання про прийняття в провадження зустрічного позову є правом суду, враховуючи те, що спільний розгляд зустрічного та первісного позовів не є доцільним з наведених вище підстав, суд дійшов висновку про відмову у прийнятті зустрічної позовної заяви та повернення її відповідачеві.

Керуючись ст. 193, 194, 198, 260, 261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до П`ятигорської-Соколової Любові Олексіївни про визнання права власності та повернути її ОСОБА_2 .

Роз`яснити ОСОБА_2 право на звернення до суду з даним позовом на загальних підставах.

Підготовче засідання у справі відкласти на 11-00 год. 25 лютого 2026 року.

Визнати обов`язковою явку сторін у підготовче засідання .

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення .

Суддя Я. Ю. Костеленко