Справа №295/4106/26
У Х В А Л А

13.03.2026 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду міста Житомира Семенцова Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про судовий захист цивільних прав та інтересів та відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2026 року позивач звернулася до суду з указаним позовом, в якому просить визнати незаконним рішення, дії - вчиненням порушень законодавства при підтвердженні повноважень представника витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб Департаментом містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради, а також стягнути з відповідача на свою користь 100000 грн на відшкодування моральної шкоди, завданої 28-ми випадками порушень законодавства при підтвердженні повноважень представника витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб.

Вимоги позову обґрунтовані порушенням Департаментом містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради вимог ст. 62 та ч. 5 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу в цивільних справах № 295/4330/22, № 295/2297/22, № 295/3963/22, № 295/7870/22, № 295/9986/22, 295/12388/22, № 295/3843/22, № 295/5486/22, № 295/6697/22, які полягали в незаконному оформленні Єдиного державного реєстру юридичних осіб на підтвердження повноважень представника відповідача в цих справах у судових засіданнях та при поданні відповідачем відзивів на позовні заяви, апеляційні та касаційні скарги, до яких було долучено інформацію з ЄДР щодо повноважень представника відповідача, а також у незаконній відмові надіслати їй одночасно з відзивами копію виписки на підтвердження повноважень представника. Як зазначено в позові, такими порушеннями їй було завдано душевних страждань, в неї виникло розчарування, відчуття несправедливості та інші негативні переживання, погіршилося здоров`я.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, ознайомившись із змістом позовної заяви та доданими до неї документами, виявлено, що позовна заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства з наступних підстав.

Підстави, за наявності яких суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, визначені частиною 1 статті 186 ЦПК України. Зокрема, пунктом 1 частини 1 вказаної статті передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Незгода позивача з апеляційною скаргою повинна бути висловлена в процесуальний спосіб, тобто під час розгляду судом безпосередньо тієї справи, у межах якої така апеляційна скарга подана. Не відповідає завданням цивільного судочинства звернення до суду з позовом, спрямованим на оцінювання доказів, зібраних в інших справах, з метою створення підстав для звільнення від доказування в іншій справі.

Такий висновок зробив Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у справі від 20 січня 2025 року № 296/12456/23 (провадження № 61-2165сво24), забезпечуючи єдність судової практики.

Верховний Суд у зазначеній постанові вказав, що не відповідатиме завданням цивільного судочинства звернення до суду з позовом, спрямованим на оцінювання доказів, зібраних в інших справах, на предмет їх належності та допустимості, або з метою створення підстав для звільнення від доказування в іншій справі (для встановлення в судовому рішенні обставин, які не потрібно було б надалі доказувати під час розгляду іншої справи). Недопустимим з огляду на завдання цивільного судочинства є ініціювання позовного провадження з метою оцінки обставин, які становлять предмет доказування у кримінальному провадженні, чи з метою створення поза межами останнього передумов для визнання доказу, отриманого в такому провадженні, неналежним або недопустимим. Такі позови не підлягають судовому розгляду.

Приписи закону «суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства» (п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України), «суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» (п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України) стосуються як позовів, які не можна розглядати за правилами цивільного судочинства, так і тих позовів, які суди взагалі не можуть розглядати.

Поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується як тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом. Кожний із процесуальних кодексів встановлює обмеження щодо кола питань, які можуть бути вирішені в межах відповідних судових процедур. Зазначені обмеження спрямовані на дотримання оптимального балансу між правом людини на судовий захист і принципами юридичної визначеності, ефективності й оперативності судового процесу.

У даному випадку вимоги позову мотивовані порушенням відповідачем цивільного процесуального законодавства при поданні ним відзивів на позовні заяви, апеляційні та касаційні скарги в цивільних справах № 295/4330/22, № 295/2297/22, № 295/3963/22, № 295/7870/22, № 295/9986/22, 295/12388/22, № 295/3843/22, № 295/5486/22, № 295/6697/22, чим було завдано позивачу моральної шкоди, яку вона просить відшкодувати.

Втім незгода позивача з відзивами на позовні заяви, апеляційні та касаційні скарги має бути висловлена в порядку, передбаченому цивільним процесуальним законодавством, під час розгляду судом безпосередньо тих справ, в яких подані такі відзиви та докази на підтвердження повноважень представника відповідача. Тому справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, у зв`язку з чим провадження в справі необхідно закрити.

Керуючись ст. ст. 19, 186, 260, 353, 354 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У відкритті провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про судовий захист цивільних прав та інтересів та відшкодування моральної шкоди шкоди відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення в порядку, визначеному ЦПК України.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідного судового рішення.

Суддя Л.М. Семенцова