ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2157/26 Справа № 176/3040/25 Суддя у 1-й інстанції - Гусейнов К. А. Суддя у 2-й інстанції - Халаджи О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2026 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді: Халаджи О.В.

суддів: Агєєва О.В., Гапонова А.В.,

секретар Кругман А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 на рішення Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 21 жовтня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Жовтоводськтепломережа» Жовтоводської міської ради про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення (суддя першої інстанції Гусейнов К.А.),

В С Т А Н О В И В:

У липні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області з позовом до Комунального підприємства «Жовтоводськтепломережа» Жовтоводської міської ради про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ Комунального підприємства «Жовтоводськтепломережна» Жовтоводської міської ради від 22.07.2025 №17 «Про оголошення догани».

Рішенням Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 21 жовтня 2025 року у задоволенні позову відмовлено.

Із вказаним рішенням суду не погодився позивач, та через свого представника подав апеляційну скаргу, в якому зазначив, що воно ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права, а також без належного дослідження обставин справи.

Скарга мотивована тим, що ц позивача відсутня вина, яка є необхідною умовою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Також у скарзі вказано, що строк притягнення працівника до відповідальності сплив, а також те, що у т.в.о. ОСОБА_3 були відсутні повноваження для підписання спірного наказу.

ОСОБА_2 , просив оскаржуване рішення суду від 21 жовтня 2025 року скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Від відповідача відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Сторони про час, дату та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Згідно із ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ч.4 ст.367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Згідно ч.1 ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до трудової книжки позивача ОСОБА_1 , що він дійсно з 01.08.1996 року працює в КП «Жовтоводськтепломережа», яке на той час мало назву Державне Жовтоводське енергетичне підприємство. З 25.03.2019 року перебуває на посаді головного інженера КП «Жовтоводськтепломережа» (а.с.10-19).

Наказом №178 від 22.07.2025 року було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани на головного інженера ОСОБА_4 .

Згідно з наказом у ході ревізії, проведеної Східним Офісом Держаудитслужби (акт №040406-20/09 від 16.05.2025 року), виявлено факти завищення обсягів списання матеріалів (труб) при проведенні капітального ремонту котла ПТВМ-100 №8 та надлишок труб вагою 3.3 тон, які не оприбутковані по обліку підприємства. В подальшому, при проведенні службового розслідування, відповідно з Актом №911/25 від 07.07.2025 року, було встановлено порушення начальником котельного відділення Денисом КОЗЕЛЕМ порядку ведення обліку, передачі звітів про рух та решти ТМЦ, що є порушенням виробничої дисципліни. ОСОБА_5 , згідно п.15 розділу 2 посадової інструкції головного інженера підприємства, керує діяльністю технічних служб підприємства, контролює результати їх роботи, стан трудової і виробничої дисципліни. В порушення зазначених вимог посадової інструкції головний інженер ОСОБА_5 , будучі обізнаним про безпідставне списання з обліку підприємства труб у грудні 2023 року, в подальшому не проконтролював діяльність начальника котельного відділення Дениса КОЗЕЛЯ, який йому підпорядковується. Таким чином, в період з грудня 2023 року по 26 червня 2025 року, не було взято на бухгалтерський облік підприємства труби, невикористані при капітальному ремонті котла ПТВМ-Г00 №8. 26.06.2025 року адміністрацією підприємства були виявлені надлишки труб в кількості близько 8 тонн, та здійснені заходи по їх постановці на облік підприємства в подальшому (а.с.20).

Згідно з Актом Службового розслідування №911/25 від 07.07.2025 року комісія в ході розгляду документів встановила та дійшла висновку щодо підтвердження факту безпідставного списання матеріалів (труб стальних, безшовних), у ході проведення ремонту котла ПТВМ-100 №8 загальним обсягом 12,80 тон (труби діам. 60x3 мм. - 8,48 тн., діам. 60x4 мм. - 4,32 тн) на загальну суму 1 214 630,13 грн,що завдало збитки підприємству. Відповідальність за якість проведення капітального ремонту котлу, достовірність даних по кількості матеріалів, котрі потрібні для виконання ремонту та фактично які були використані та списані у ході проведення робіт, за відповідність відображення у первинних документах, несуть начальник КВ та головний інженер підприємства. Акт приймання виконаних робіт за 01.01.2024 - 31.01.2024 року за грудень 2023 року (КБ-2в), відомість обсягів робіт за грудень 2023 року, лімітно-заборна карта, дефектний акт, з завищеними обсягами використаних труб для ремонту, були підписані начальником КВ «Жовтоводськтепломережа» Денисом Козель. Затвердив своїм підписом вищевказані первинні документи головний інженер Валерій Шматко. Начальник КВ Д.Козель підписав акт виконаних робіт та відомості на списання із завищеним обсягом використаних матеріалів та, не виконавши свої посадові обов`язки до теперішнього часу, не надав до бухгалтерії та до відділу матеріально-технічного забезпечення підприємства висновку, або зауважень щодо фактичного обсягу використаних труб даного діаметру і залишків труби, що могло б запобігти нанесенню збитків КП «Жовтоводськтепломережа» ЖМР у сумі 1214630,13 грн. В свою чергу, головний інженер В.Шматко, у межах покладених на нього обов`язків та повноважень, не здійснив належного контролю за обсягами виконаних робіт та кількістю списання на капітальний ремонт котла ПТВМ-100 №8 труб сталевих безшовних діам. 60x3 мм, 60x4 мм. у грудні 2023 року (а.с.22-27).

Під час проведення службового розслідування ОСОБА_1 були надані письмові пояснення, в яких він зазначив, що весь обсяг труб, що не був використаний в ремонті бокового лівого та правого екранів знаходиться в місцях зберігання на території котельні, що підтверджується актом від 30.06.2025 року, підписаним комісією (розпорядження 161-р від 26.06.2025 року). Закінчення робіт ремонту фронтового та заднього екранів було в жовтні 2023 року. Планувалося на наступний міжопалювальний період замінити правий та лівий бокові екрани. При цьому, були виконані гідравлічні випробування котла, який витримав пробний тиск. Було прийнято рішення вводити в роботу на опалювальний сезон 2023/2024 рр котел ПТВМ-100 ст.№8. Для цього було здійснено опосвідчення котла та отримано дозвіл на його експлуатацію 18.10.2023 року експертами ДП Придніпровський ЕТЦ. Це дало змогу пройти безаварійно опалювальний сезон 2023/2024 рр за наявності двох котлів (а.с.41).

Згідно п.1.3. Статуту КП «Жовтоводськтепломережа» Жовтоводської міської ради Власником (Засновником) Підприємства є Жовтоводська міська територіальна громада в особі Жовтоводської міської ради. Уповноваженим органом управління є виконавчий комітет Жовтоводської міської ради (а.с.43-50).

Управління підприємством здійснює його керівник (п.7.1. Статуту). Наймання керівника здійснюється Органом управління майном шляхом укладення з ним контракту. Підприємство самостійно визначає структуру управління і встановлює штати (п.7.2 Статуту).

Заступник керівника підприємства, керівники та спеціалісти підрозділів апарату управління і структурних підрозділів (виробництв, цехів, відділів, відділень, дільниць та інших аналогічних підрозділів підприємства), а також старші майстри і майстри призначаються на посаду і звільняються з посади керівником підприємства (п.7.6 Статуту).

Східним офісом Держаудитслужби за період з 01.01.2022 року по 31.12.2024 року була проведена ревізія окремих питань фінансово-господарської діяльності КП «Жовтоводськтепломережа», за результатами якої був складений Акт №040406-20/19 від 16.05.2025 року. Ревізією було встановлено завищення обсягів списання в акті приймання виконаних робіт у грудні 2023 року на капітальний ремонт котла ПТВМ-100 №8 труб стальних безшовних загальним обсягом 12,8058 тон (труби діам. 60х3 мм 8,48316 кг, труби діам. 60х4 мм 4,32264 кг) на загальну суму 1214630,13 грн, використання яких на капітальний ремонт котла не підтверджено проведеними контрольними обмірами, що є порушенням п.1.4, 1.5 Вказівок щодо застосування ВБН Д.2.2-204.01.05-2003 (Збірник 5. Ремонт котельного устаткування і систем теплопостачання), п.6.3, 6.4 Настанови з визначення вартості будівництва, затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій від 01.11.2021 №281, п.5,6 П(с)БО №9 «Запаси», п.6,11,12 П(с)БО №16 «Витрати». Внаслідок виявлених порушень КП «Жовтоводськтепломережа» ЖМР завдано матеріальної шкоди (збитків) на суму 1214630,13 грн. Порушення допущено начальником КВ «Жовтоводськтепломережа» ОСОБА_6 , яким були підписані акти приймання виконаних будівельних робіт (форма №КБ-2В), відомості на матеріали, лімітно-забірна картка за завищеним обсягом використаних матеріалів на капітальний ремонт та який відповідно до ч.8 ст.9 ЗУ «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» несе відповідальність за недостовірність відображених у первинних документах даних (а.с.79-84).

25.06.2025 року начальник ДЦР І.Орловський та начальник котельного відділення Д.Козель звернулись до директора КП «Жовтоводськтепломережа» зі Службовою запискою, якою повідомили, що в результаті огляду приміщення насосної станції, гаража-ангара та будівлі ПТВМ на території котельної за адресою: АДРЕСА_1 знаходяться залишки труб діам. 60*3 та 60*4. Просили створити комісію для обрахування та оприбуткування даних труб (а.с.97).

Розпорядженням №161-Р від 26.06.2025 року у зв`язку з виявленням не оприбуткованих труб сталевих діам. 60*3 та 60*4 на підставі службової записки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 в приміщеннях насосної станції гаражу-ангару та будівлі ПТВМ було зобов`язано провести обміри та оприходувати виявлені труби (а.с.103).

Згідно пояснювальної записки завідуючої складом ОСОБА_9 від 07.07.2025 року з моменту виконання нею обов`язків з 17.12.2024 року до червня 2025 року начальник котельного відділення ОСОБА_6 не звертався до неї з питання оприбуткування ТМЦ-труб сталевих, які не були використані при здійсненні ремонту котла (а.с.98).

15.07.2025 року начальник котельного відділення ОСОБА_10 надав пояснювальну записку на ім`я директора КП «Жовтоводськтепломережа», в якій зазначив, що всі залишки труби діам.60*3 мм та 60*4 мм станом на 30.06.2025 року знаходяться на території котельної, що підтверджується Актом від 30.06.2025 року. Надмірне списання частини вищевказаної труби на виробництво не мало на меті нанесення матеріальної шкоди підприємству та не призвело до збитків або інших негативних наслідків (а.с.93).

Згідно Службової записки старшого інспектора з кадрів КП «Жовтоводськтепломережа» Г.Бєлаш від 22.07.2025 року головний інженер підприємства ОСОБА_1 був ознайомлений з наказом від 16.07.2025 року №175 про оголошення догани начальнику котельного відділення ОСОБА_6 ОСОБА_1 було запропоновано написати пояснення у зв`язку з п.1 рекомендації комісії щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності головного інженера ОСОБА_1 за неналежне виконання трудових обов`язків. Писати пояснювальну ОСОБА_1 не став, посилався, що пояснення вже надав (вх.№1096/25 від 09.07.2025 року) (а.с.95).

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку, що не вбачає в діях відповідача порушень чинного законодавства і вважає, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відбулось з дотриманням трудового законодавства.

Апеляційний суд погоджується з даним висновком місцевого суду.

Статтею 43 Конституції України передбачено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Згідно зі статтею 3 КЗпП України до трудових відносин належать відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

Відповідно до статті 4 КЗпП України законодавство про працю складається з цього Кодексу та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього.

У статті 5-1 КЗпП України держава гарантує працездатним громадянам, які постійно проживають на території України, зокрема, правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи.

На підставі статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Відповідно до статті 140 КЗпП України трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю.

У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу.

Статтею 141 КЗпП України визначено, що власник або уповноважений ним орган повинен правильно організувати працю працівників, створювати умови для зростання продуктивності праці, забезпечувати трудову і виробничу дисципліну, неухильно додержувати законодавства про працю і правил охорони праці, уважно ставитися до потреб і запитів працівників, поліпшувати умови їх праці та побуту.

На підставі статті 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення:

1) догана; 2) звільнення.

Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

Статтею 147-1 КЗпП України визначено, що дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

На працівників, які несуть дисциплінарну відповідальність за статутами, положеннями та іншими актами законодавства про дисципліну, дисциплінарні стягнення можуть накладатися також органами, вищестоящими щодо органів, вказаних у частині першій цієї статті.

Вимогами статті 148 КЗпП України передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

У відповідності до статті 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.

За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі № 452/970/17 (провадження № 14-157цс19) зроблено висновок, що «роботодавець не може ставити у вину працівникові та притягати його до дисциплінарної відповідальності у випадку невиконання обов`язків, які не обумовлені трудовим договором і про які працівник не був проінформований належним чином».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 червня 2018 року у справі № 664/2820/15-ц (провадження № 61-19602св18) зроблено висновок, що «ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2019 року в справі № 572/1644/17-ц (провадження № 61-42575св18) зроблено висновок, що «порушенням трудової дисципліни визнається невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, тобто для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності».

На підставі статті 150 КЗпП України, дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава XV цього Кодексу).

При розгляді судами справ щодо накладення дисциплінарних стягнень судам необхідно з`ясувати, у чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом для накладення стягнення, чи дотримані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховувались обставини, за яких вчинено проступок тощо.

За положеннями статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила та порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 27 січня 2020 року в справі № 451/784/17 (провадження № 61-40344св18), від 16 грудня 2019 року в справі № 554/8674/17 (провадження № 61-40923св18).

За змістом статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно зі статтею 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Як було встановлено матеріалами справи та не спростовано зокрема позивачем, що згідно з наказом у ході ревізії, проведеної Східним Офісом Держаудитслужби (акт №040406-20/09 від 16.05.2025 року), виявлено факти завищення обсягів списання матеріалів (труб) при проведенні капітального ремонту котла ПТВМ-100 №8 та надлишок труб вагою 3.3 тон, які не оприбутковані по обліку підприємства. В подальшому, при проведенні службового розслідування, відповідно з Актом №911/25 від 07.07.2025 року, було встановлено порушення начальником котельного відділення Денисом КОЗЕЛЕМ порядку ведення обліку, передачі звітів про рух та решти ТМЦ, що є порушенням виробничої дисципліни. ОСОБА_5 , згідно п.15 розділу 2 посадової інструкції головного інженера підприємства, керує діяльністю технічних служб підприємства, контролює результати їх роботи, стан трудової і виробничої дисципліни. В порушення зазначених вимог посадової інструкції головний інженер Валерій ШМАТКО, будучі обізнаним про безпідставне списання з обліку підприємства труб у грудні 2023 року, в подальшому не проконтролював діяльність начальника котельного відділення Дениса КОЗЕЛЯ, який йому підпорядковується. Таким чином, в період з грудня 2023 року по 26 червня 2025 року, не було взято на бухгалтерський облік підприємства труби, невикористані при капітальному ремонті котла ПТВМ-Г00 №8. 26.06.2025 року адміністрацією підприємства були виявлені надлишки труб в кількості близько 8 тонн, та здійснені заходи по їх постановці на облік підприємства в подальшому (а.с.20).

Згідно з Актом Службового розслідування №911/25 від 07.07.2025 року комісія в ході розгляду документів встановила та дійшла висновку щодо підтвердження факту безпідставного списання матеріалів (труб стальних, безшовних), у ході проведення ремонту котла ПТВМ-100 №8 загальним обсягом 12,80 тон (труби діам. 60x3 мм. - 8,48 тн., діам. 60x4 мм. - 4,32 тн) на загальну суму 1 214 630,13 грн,що завдало збитки підприємству. Відповідальність за якість проведення капітального ремонту котлу, достовірність даних по кількості матеріалів, котрі потрібні для виконання ремонту та фактично які були використані та списані у ході проведення робіт, за відповідність відображення у первинних документах, несуть начальник КВ та головний інженер підприємства. Акт приймання виконаних робіт за 01.01.2024 - 31.01.2024 року за грудень 2023 року (КБ-2в), відомість обсягів робіт за грудень 2023 року, лімітно-заборна карта, дефектний акт, з завищеними обсягами використаних труб для ремонту, були підписані начальником КВ «Жовтоводськтепломережа» Денисом Козель. Затвердив своїм підписом вищевказані первинні документи головний інженер Валерій Шматко. Начальник КВ Д.Козель підписав акт виконаних робіт та відомості на списання із завищеним обсягом використаних матеріалів та, не виконавши свої посадові обов`язки до теперішнього часу, не надав до бухгалтерії та до відділу матеріально-технічного забезпечення підприємства висновку, або зауважень щодо фактичного обсягу використаних труб даного діаметру і залишків труби, що могло б запобігти нанесенню збитків КП «Жовтоводськтепломережа» ЖМР у сумі 1214630,13 грн. В свою чергу, головний інженер В.Шматко, у межах покладених на нього обов`язків та повноважень, не здійснив належного контролю за обсягами виконаних робіт та кількістю списання на капітальний ремонт котла ПТВМ-100 №8 труб сталевих безшовних діам. 60x3 мм, 60x4 мм. у грудні 2023 року (а.с.22-27).

Під час проведення службового розслідування ОСОБА_1 були надані письмові пояснення, в яких він зазначив, що весь обсяг труб, що не був використаний в ремонті бокового лівого та правого екранів знаходиться в місцях зберігання на території котельні, що підтверджується актом від 30.06.2025 року, підписаним комісією (розпорядження 161-р від 26.06.2025 року). Закінчення робіт ремонту фронтового та заднього екранів було в жовтні 2023 року. Планувалося на наступний міжопалювальний період замінити правий та лівий бокові екрани. При цьому, були виконані гідравлічні випробування котла, який витримав пробний тиск. Було прийнято рішення вводити в роботу на опалювальний сезон 2023/2024 рр котел ПТВМ-100 ст.№8. Для цього було здійснено опосвідчення котла та отримано дозвіл на його експлуатацію 18.10.2023 року експертами ДП Придніпровський ЕТЦ. Це дало змогу пройти безаварійно опалювальний сезон 2023/2024 рр за наявності двох котлів (а.с.41).

Згідно п.1.3. Статуту КП «Жовтоводськтепломережа» Жовтоводської міської ради Власником (Засновником) Підприємства є Жовтоводська міська територіальна громада в особі Жовтоводської міської ради. Уповноваженим органом управління є виконавчий комітет Жовтоводської міської ради (а.с.43-50).

Управління підприємством здійснює його керівник (п.7.1. Статуту). Наймання керівника здійснюється Органом управління майном шляхом укладення з ним контракту. Підприємство самостійно визначає структуру управління і встановлює штати (п.7.2 Статуту).

Заступник керівника підприємства, керівники та спеціалісти підрозділів апарату управління і структурних підрозділів (виробництв, цехів, відділів, відділень, дільниць та інших аналогічних підрозділів підприємства), а також старші майстри і майстри призначаються на посаду і звільняються з посади керівником підприємства (п.7.6 Статуту).

Завдання та обов`язки головного інженера КП «Жовтоводськтепломережа» визначені Посадовою інструкцією головному інженеру КП «Жовтоводськтепломережа», затвердженою у 2016 році директором С.О.Донченком, та з якою ознайомлений під підпис ОСОБА_1 .

Згідно з Розділом 1 Посадової інструкції в прямому підпорядкуванні головного інженера знаходяться всі технічні і виробничі підрозділи підприємства. Згідно з п.15 Розділу 2 Посадової інструкції головний інженер КП «Жовтоводськтепломережа» керує діяльністю технічних служб підприємства, контролює результати їх роботи, стан трудової і виробничої дисципліни в підпорядкованих підрозділах (а.с.28-31).

Згідно з п.7.1. Правил внутрішнього трудового розпорядку КП «Жовтоводськтепломережа», затверджених 01.07.2021 року, працівник несе відповідальність за порушення трудової, технологічної та виробничої дисципліни, у тому числі за невиконання або неналежне виконання з власної вини покладених на нього трудових обов`язків, визначених трудовим договором, колективним договором та цими Правилами (а.с.32-40).

Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає, що місцевий суд відмовляючи у задоволенні позову ОСОБА_1 , дійшов обґрунтованого висновку, оскільки, як вбачається з наявних в матеріалах справи доказів, що згідно пояснювальної записки ОСОБА_8 на ім`я директора КП «Жовтоводськтепломережа», вбачається, що всі залишки труби діам.60*3 мм та 60*4 мм станом на 30.06.2025 року знаходяться на території котельної, що підтверджується Актом від 30.06.2025 року, документи про завищення обсяги списання труб були підписані зокрема позивачем, ОСОБА_1 , а тому апеляційний погоджується з висновком суду першої інстанції, що останній був обізнаний про невикористанні труби, та те що вони підлягають поверненню до складу із подальшим постановленням їх на облік підприємства, однак дані дії позивач не здійснив, на що правомірно отримав дисциплінарне стягнення, а тому оскаржуване рішення суду слід залишити без змін.

Що стосується доводів скарги, стосовно відсутності повноважень на підписання наказу №178 від 22.07.2025 року ТВО ОСОБА_11 , то колегія суддів вважає їх безпідставними, оскільки на останнього наказом керівника №107/к від 17.07.2025 року було покладено обов`язки директора на період перебування ОСОБА_12 у відпустці.

Також апеляційний суд вважає, безпідставними доводи щодо пропуску строку для накладення дисциплінарного стягнення, оскільки як не раз зазначалось відповідачем і звертав на це увагу місцевий суд, що ОСОБА_1 був притягнений до дисциплінарної відповідальності не за завищення обсягів списання труб, яке сталося в грудні 2023 року, а за те, що не надав відомості про фактичний залишок труб, які не використали при ремонті котла для подальшого їх оприбуткування на баланс підприємства, які були виявлено на підставі повідомлення від 25.06.2025 року.

Колегія суддів дійшла висновку, що наведені в апеляційній скарзі доводи були предметом розгляду у суді першої інстанції, про які надано мотивовані відповіді, а тому враховуючи те, що оскаржуване рішення суду ухвалено з дотримання норм матеріального та процесуального права у задоволенні апеляційної скарги позивача слід відмовити та залишити оскаржуване рішення без змін.

Відповідно до положень ст.ст. 12,81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Відповідно до частини шостої статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції, якими з`ясовані обставини справи, доводи сторін перевірені, їм дана належна оцінка, а доводи скаржника зводяться до неправильного тлумачення норм матеріального права та до переоцінки доказів, що не дає суду апеляційної інстанції підстав для задоволення вимог апеляційної скарги.

Таким чином, колегія суддів за результатами апеляційного розгляду справи вважає, що висновки суду першої інстанції зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного дослідження наданих сторонами доказів, доводів та заперечень сторін, яким судом надана відповідна правова оцінка.

Висновки місцевого суду відповідають обставинам справи, узгоджуються з нормами матеріального та процесуального права, які судом застосовані правильно, а доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції, а тому підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні.

Позивачем належним чином не спростовано наведені у даному рішенні обставини, а тому апеляційний суд вважає, що районний суд дійшов обґрунтованого висновку відмовивши у задоволенні позову.

Інші доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування районним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а лише зводяться до переоцінки доказів. Проте відповідно до вимог ст.89 ЦПК України оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів діючим законодавством не передбачена.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (справа "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року).

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі "Проніна проти України", N 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).,

Керуючись статтями 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 21 жовтня 2025 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення. Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 1 квітня 2026 року.

Судді: О.В. Халаджи

О.В. Агєєв

А.В. Гапонов