КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 740/4260/25
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/6825/2026
У Х В А Л А

13 квітня 2026 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Болотов Є.В., розглянувши заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» про проведення судового засідання у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 24 листопада 2025 року,-

встановив:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває справа за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Судове засідання з розгляду апеляційної скарги представника ОСОБА_1 призначено на 15 квітня 2026 року о 10:20 год.

10 квітня 2026 року представник ТОВ «Юніт Капітал» направила на адресу Київського апеляційного суду клопотання про проведення судових засідань в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Отже, клопотання про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції може подати учасник справи або його представник.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у ст. 61 цього Кодексу.

Таким чином, у цивільному процесуальному законі передбачені випадки, в яких представником у суді, окрім адвоката чи законного представника, може бути інша особа, яка має відповідну цивільну процесуальну дієздатність, зокрема, це стосується представництва у малозначних справах.

Дана справа не відноситься до малозначних справ та не виникає з трудових правовідносин.

Крім того, в ухвалі від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 Верховний суд дійшов висновку, що починаючи з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором.

Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового повноваження (довіреності).

У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема посадову інструкцію), у якій визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва).

Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Співак В.Р., подала клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, на підставі довіреності від 05 січня 2026 року, якою ТОВ «Юніт Капітал» уповноважило Співак В.Р. представляти товариства інтереси в судах України (в тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях) з усіма правами, які надано законом стороні по справі, в тому числі з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи.

Проте, до клопотання не додано документу, який посвідчує повноваження представника представляти інтереси товариства в суді (діяти за правилами її самопредставництва уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором) або як адвоката, зокрема копії свідоцтва про зайняття адвокатською діяльністю Співак В.Р.

Відповідно до положень ч. 6 ст.19 ЦПК України дана справа не є малозначною, а відтак Співак В.Р., яка не є адвокатом, на підставі доданої копії довіреності не може представляти інтереси ТОВ «Юніт Капітал».

Враховуючи, що Співак В.Р. не додано документу, який посвідчує повноваження представника представляти інтереси товариства в суді (діяти за правилами її самопредставництва уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором) або як адвоката, зокрема копії свідоцтва про зайняття адвокатською діяльністю Співак В.Р., апеляційний суд вважає, що клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції підлягає поверненню без розгляду.

Керуючись ст. ст. 183, 212 ЦПК України суд, -

ухвалив:

Клопотання представника товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» про проведення судового засідання у режимі відеоконференції повернути без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 13 квітня 2026 року.

Суддя Є.В. Болотов