Справа №293/89/26
Провадження № 2/293/293/2026
УХВАЛА

27 січня 2026 рокуселище Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирського області Збаражський О.М., ознайомившись з матеріалами позову ОСОБА_1 до Високівської сільської ради про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В:

22.01.2026 ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до Високівської сільської ради, за змістом якого просить визнати за нею в порядку спадкування за заповітом після

смерті рідної тітки ОСОБА_2 , яка померла

ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на земельну ділянку площею 1,56 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер :11:000:0007, що розташована на території Високівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, земельну ділянку площею 0,33 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер :12:000:0125, що розташована на території Високівської сільської ради Житомирського району Житомирської області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.01.2026, справа №293/89/25 передана на розгляд судді Збаражського О.М.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява, окрім іншого, має містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

У Законі України "Про судовий збір" зазначено, що у разі подання позову майнового характеру судовий збір розраховується у відсотках від ціни позову. Ціна позову - це грошове вираження майнових вимог позивача.

Згідно з п.п. 2, 9, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Судовий збір за подання заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або по повернення майна як рухомих речей так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як із спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (п.8.12.постанови Великої Палати Верхового Суду від 26.02.2019 у справі №907/9/17, провадження №12-76гс18).

Предметом позову у даній справі є вимога позивача про визнання права власності на земельні ділянки площею 1,56 га, кадастровий номер :11:000:0007, та площею 0,33 га, кадастровий номер :12:000:0125, які в розумінні п.9 ч.1 ст. 176 ЦПК України є майновими.

Зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Звертаючись до суду із позовною вимогою про визнання права власності на земельні ділянки, позивач в позовній заяві не зазначив ціну позову з посиланням на докази дійсної вартості спірних земельних ділянок, визначених згідно експертної грошової оцінки у відповідності до приписів Закону України «Про оцінку земель».

Зазначене унеможливлює визначення судом правильності встановленого законодавством розміру судового збору, який підлягає сплаті за подання до суду даного цивільного позову та визнання вищезазначеного платіжного документу належним доказом його сплати.

Так, відповідно до ст. 5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

При цьому, нормативну грошову оцінку земельних ділянок проводять юридичні особи, які є розробниками документації із землеустрою. За результатами проведення нормативної грошової оцінки земель населеного пункту складається технічна документація, яка затверджується сільською, селищною, міською радою. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Експертну грошову оцінку земельних ділянок здійснюють суб`єкти оціночної діяльності у сфері оцінки земель відповідно до вимог цього Закону, Закону України «Про оцінку майна, майнових прав і професійну оціночну діяльність в Україні», а також інших нормативно-правових актів. За результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Отже, зважаючи на п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України та норми Закону України «Про оцінку земель», для визначення вартості об`єкта, тобто ціни позову, необхідно виходити із експертної грошової оцінки спірного майна.

Крім того, суд звертає увагу позивача, що постановою приватного нотаріуса від 12.06.2025 Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Котенко І.М. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті рідної тітки ОСОБА_2 по причині ненадання документів про підтвердження родинних відносин із померлою, при цьому позивачем не додано до позову документів, які б підтверджували її родинні відносини із ОСОБА_2 (рішення суду про встановлення факту родинних відносин, тощо).

Зі змісту позову також слідує, що спірні земельні ділянки площею 1,56 га, кадастровий номер :11:000:0007 та площею 0,33 га, кадастровий номер :12:000:0125, на даний час перебувають в оренді ТОВ «Колос Полісся», відтак рішення суду про визнання права власності на вказані земельні ділянки може вплинути на права та обов`язки ТОВ «Колос Полісся».

Згідно ст.53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть бути залучені до участі у справі за заявою учасників справи. Отже, позивачу слід визначитись із колом третіх осіб.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185, 260, 261 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Високівської сільської ради про право власності на земельні ділянки в порядку спадкування за заповітом, - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині цієї ухвали, протягом 7 днів з дня отримання ухвали.

Копію даної ухвали надіслати позивачу.

Наслідки невиконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху передбачені ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олег ЗБАРАЖСЬКИЙ