ЄУ №712/3778/26
Провадження №2/712/2993/26
УХВАЛА

01 квітня 2026 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі головуючого судді Стеценко О.С. розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно,

УСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просить визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 23 березня 2026 року позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків.

Так, ухвалою суду зобов`язано позивача подати докази, що підтверджують вартість спірної квартири відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» станом на дату подачі позову до суду, та доплатити судовий збір, з урахуванням оцінки вартості майна.

26 березня 2026 року до суду надійшло клопотання позивача про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

У обґрунтування клопотання позивач зазначила, що вона звернулася до суб`єкта оціночної діяльності, де їй повідомили, що оцінку майна можливо провести лише за наявності правовстановлюючих документів та технічного паспорта на нерухоме майно. Оскільки у позивача відсутні будь-які правовстановлюючі документи та технічний паспорт, позивач звернулася до КП «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» щодо виготовлення технічного паспорта на квартиру АДРЕСА_1 , однак посадові особи БТІ повідомили, що для виготовлення технічного паспорта необхідно надати рішення виконавчого комітету про перейменування об`єкта, оскільки у наявних документах позивача (договір про дольову участь) зазначена адреса: АДРЕСА_2 (до реконструкції), а після завершення будівництва об`єкту присвоєно адресу: АДРЕСА_3 .

За таких обставин, позивач позбавлена можливості подати докази вартості спірної квартири у строки, встановлені судом в ухвалі від 23 березня 2026 року.

Розглядаючи клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, суд зазначає наступне.

Так, ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Стаття 8 Закону України «Про судовий збір» містить вичерпний перелік умов, за яких суд може за клопотанням сторони відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк.

Позивач у своєму клопотанні просить відстрочити сплату судового збору за подання позовної заяви у справі №712/3778/26 до моменту отримання позивачем технічного паспорта на квартиру та визначення її вартості та подання до суду доказів вартості нерухомого майна, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Отже, указана підстава не є умовою, за якою суд може розстрочити сплату судового збору.

Суд зазначає, що згідно положень п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення або розстрочення сплати судового збору допускається за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Так, позивачем до клопотання не додано доказів підтвердження її майнового стану.

Натомість, клопотання стосується подання доказів, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, які відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України повинні бути додані до позовної заяви.

За таких обставин, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення або розстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Керуючись ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 175, 177, ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://sn.ck.court.gov.ua/sud2316/.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: О.С. Стеценко