Гайворонський районний суд Кіровоградської області
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 385/449/26
У Х В А Л А

23.03.2026 року суддя Гайворонського районного суду Кіровоградської області Панасюк І.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування квартирою,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися через систему «Електронний суд» до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування квартирою.

Позовна заява, з якою позивач звертається до суду, повинна відповідати вимогам, зазначеним у ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Зокрема, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а саме - позивачем не сплачено судовий збір.

Зокрема, позивач пред`явив позов до суду, який містить позовні вимоги немайнового характеру про встановлення порядку користування квартирою.

Відповідно до частини 1 статті 4, підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» з 1 січня 2026 року прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений в розмірі 3328 грн. 00 коп.

Згідно з частинами 1 та 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду.

Як вбачається з додатків до позовної заяви, позивач надав докази сплати судового збору квитанцію про сплату №EB2U-MTQE-L61E від 18.02.2026 року на суму 2129.92 грн., однак при перевірці зарахування судового збору до спеціального фонду було встановлено, що даний судовий збір не зарахований.

Встановлено, що вказану квитанцію про сплату судового збору позивач додавав до позовної заяви з якою звертався до Гайворонського районного суду Кіровоградської області (справа №385/251/26).

25.02.2026 року ухвалою Гайворонського районного суду Кіровоградської області позовну заяву по справі №385/251/26 було повернуто позивачам.

Положеннями ч. 5 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за повторно подані позови, що раніше були залишені без розгляду, судовий збір сплачується на загальних підставах.

Таке законодавче визначення передбачає, що позивач, коли подає повторно позовну заяву, має сплатити судовий збір за її розгляд і не вправі використовувати первісний документ про сплату цього платежу, доданий до первинної позовної заяви, яку суд залишив без розгляду (або повернув позовну заяву).

Вищезазначене правозастосування відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 13 лютого 2019 року у справі № 1540/3297/18.

Отже, квитанція про сплату №EB2U-MTQE-L61E від 18.02.2026 року на суму 2129.92 грн., не може бути прийнята судом як документ про сплату судового збору за подання саме цієї позовної заяви.

Суд зазначає, що повторно поданий той самий платіжний документ про сплату судового збору не є належним доказом сплати цього платежу за подання позовної заяви.

Таким чином, так як позов подано в електронній формі, позивачі мають сплатити судовий збір у розмірі 2129.92 грн., виходячи з 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який з 1 січня 2026 року складає 3328 грн., із застосуванням понижуючого коефіцієнту 0,8 за позовні вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що даний позов подано без додержання вимог, викладених в ч. 4 ст. 177 ЦПК України, то відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України він підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 177, ч. 1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування квартирою залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для усунення недоліків терміном три дні з дня отримання копії ухвали.

Запропонувати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у визначений строк ліквідувати недоліки позовної заяви:

-сплатити судовий збір по заявленим позовним вимогам немайнового характеру, в сумі 2129.92 грн. та надати суду оригінал квитанції.

Роз`яснити позивачам, що, у разі невиконання цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута без розгляду.

Ухвала суду щодо визначення розміру судових витрат може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі в 15-денний строк апеляційної скарги.

Суддя: Ігор ПАНАСЮК