РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" березня 2026 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді Грушковської Л.Ю.,

за участі секретаря Ящук К.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Жмеринка за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «Акцент-Банк», в інтересах якого діє Шкапенко Олександр Віталійович до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в:

Представник позивача АТ «Акцент Банк» Шкапенко О.В. звернувся до суду з позовною заявою та просить стягнути з відповідача на користь банку 31244,37 грн боргу за кредитним договором № б/н від 25.07.2024 року та судовий збір в сумі 2422,40 грн. Вказані вимоги представник позивача обґрунтовує тим, що свої зобов`язання за вказаним договором позивач АТ "А-Банк" виконав, надавши відповідачу кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою процентів за користування кредитом. Відповідач своїх зобов`язань за договором кредиту не виконав, а тому позивач змушений звернутися до суду за захистом своїх прав. На підтвердження своїх вимог надав розрахунок заборгованості, копію анкети-заяви, копію паспорта споживчого кредиту, банківську виписку по рахунку, копію довідки за лімітами, витяг із умов та правил надання банківських послуг, тарифи надання банківських послуг, копію паспорта відповідача.

Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду від 19.01.2026 відкрито провадження та призначено судове засідання.

Представник позивача АТ «Акцент Банк» Шкапенко О.В. в поданому клопотанні просив проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження та за відсутності представника позивача. Не заперечував проти заочного розгляду справи та винесення судом заочного рішення.

Відповідачу ОСОБА_1 направлялась копія ухвали про відкриття провадження за його зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання. Однак, на адресу суду повернувся конверт з відміткою на довідці Укрпошти «Адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 41).

Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі № 911/3142/19 зазначає, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а у даному випадку суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Отже, відповідач належним чином повідомлений про розгляд справи згідно з положеннями частин 7 та 8 статті 128 Цивільного процесуального кодексу України, і судом вжиті всі передбачені законом заходи для можливості реалізації ним права судового захисту своїх прав і свобод з метою дотримання принципу рівності усіх перед законом.

У визначений судом строк сторони клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін не заявляли, заперечень проти розгляду справи в спрощеному порядку до суду не надходило.

Відповідно до статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов підлягає задоволенню зважаючи на таке.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 25.07.2024 року звернувся до АТ «А-Банк» щодо отримання банківських послуг та підписав Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк» та заяву щодо встановлення кредитного ліміту за карткою (а.с. 8).

23.05.2024 року відповідач електронним підписом підписав Заяву щодо встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком, на підставі якої відповідачу надано кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40,80 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом. Вид кредиту кредитний ліміт. Тип кредиту кредитування рахунку. Мета кредиту споживчі цілі .Сума кредиту від 1 000 грн до 200 000 грн. Строк кредитування 240 місяців. (а.с. 8 на звороті -9).

Відповідно до копії паспорта споживчого кредиту «Кредитна карта «Зелена» відповідач ознайомився з умовами кредитування 25.07.2024 року, в якому зазначено всі оговорені умови кредитування, строки, процентна ставка тощо. Паспорт споживчого кредиту підписано відповідачем за допомогою електронного підпису, використання якого погоджено сторонами в Анкеті-заяві про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в АТ "А-БАНК" (а.с.11 на звороті-12).

Як вбачається з виписки по банківській картці відповідач користувався кредитними коштами (а.с.12-13).

Згідно з копією довідки за картами, на ім`я ОСОБА_1 в АТ "А-БАНК" відкрито рахунок № НОМЕР_1 та видано три картки (а.с. 14).

Відповідно до копії довідки за лімітами, відповідачу 25.07.2024 року встановлено кредитний ліміт в сумі 2100 грн, який в подальшому збільшився до 16100 грн (а.с.13 на звороті).

Позивачем також наданий суду Витяг з умов та правил надання банківських послуг у АТ «А-БАНК», розміщених на сайті в розділі «Умови та правила», який не містить дати чи періоду, в які діяли ці Умови та правила; відповідачем не підписаний (а.с. 17 на звороті-20).

Також позивачем надані суду Тарифи по картці «Зелена», з яких вбачається, що базова процентна ставка на залишок заборгованості в місяць (після закінчення пільгового періоду) з 01.10.2020 - 3,4%, до 01.10.2020 - 3,7% (нараховується на максимальну заборгованість на день, за кожний день з моменту виникнення заборгованості), реальна річна процентна ставка від 49,34% до 62,39%. Вказані Тарифи відповідачем не підписані. Дата та період дії в них також відсутні (а.с.21).

Відповідно до розрахунку заборгованості за договором б/н від 25.07.2024 року станом на 13 грудня 2025 року, у зв`язку з порушенням зобов`язань за кредитним договором за відповідачем рахується заборгованість в сумі 31244,37 грн, яка складається із заборгованості за кредитом в розмірі 16042,23 грн, заборгованості за відсотками в розмірі 14002,14 грн та пенею в сумі 1200 грн (а.с.7 на звороті).

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною 1 статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Згідно із статтею 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 3 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що електронний договір домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі.

Відповідно до статті 12 Закону України «Про електронну комерцію» якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.

Пунктом 6 частини 1 статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору.

Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).

Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

За змістом частини другої статті 1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.

Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Таким чином, підписавши Анкету-заяву та заяву щодо встановлення кредитного ліміту, яка є складовою частиною кредитного договору, та паспорт споживчого кредиту відповідач добровільно погодився на умови кредитного договору, а також взяв на себе відповідні зобов`язання.

Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку та в повному обсязі АТ «Акцент Банк» не повернуті, позовні вимоги про стягнення заборгованості за тілом кредиту та відсотками підлягають задоволенню.

Щодо стягнення заборгованості за пенею в розмірі 1200 грн, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання (частини перша статті 625 ЦК України).

Згідно з Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного станув Україні» та Закону України «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та на момент винесення рішення продовжує діяти.

Відповідно до пункту 18 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).

У постанові Верховного Суду від 06 вересня 2023 року у справі № 910/8349/22 суд виснував щодо застосування пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України до зобов`язань, які виникли на підставі окремих договорів. Зокрема, вказувалося, що: на договір про надання поворотної фінансової допомоги (позики) розповсюджується дія пункту 18 Прикінцеві та перехідні положення Цивільного кодексу України.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 31 січня 2024 року у справі № 183/7850/22.

Враховуючи те, що кредитні правовідносини у даній справі тривали починаючи із 25 липня 2024 року, відповідно, нарахування пені відбулось за період після 24 лютого 2022 року, а тому, згідно із пунктом 18 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, відповідач ОСОБА_1 звільняється від сплати нарахованої пені у розмірі 1200 грн.

Давши мотивовану оцінку кожному аргументу, наведеному представником позивача в позовній заяві, дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, суд дійшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог .

Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У зв`язку з цим з відповідача на користь позивача АТ «А-Банк» пропорційно розміру задоволених позовних вимог (задоволено 96,16 % від розміру заявлених вимог) підлягають стягненню понесені позивачем судові витрати в сумі 2329,38 грн судового збору.

Керуючись статтями 259, 263, 264, 265 ЦПК України, на підставі статей 509, 525, 526, 610, 611, 625, 634, 1048, 1049, 1054, 1056-1 ЦК України, статей 12, 13, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 89, 280-283 ЦПК України, ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованого АДРЕСА_1 , на користь Акціонерного товариства "Акцент Банк" (вул. Батумська,11, м. Дніпро, 49074, , МФО 307770, НОМЕР_3 ) заборгованість за кредитним договором № б/н від 25 липня 2024 року в сумі 30 044 (тридцять тисяч сорок чотири) грн 37 коп, а також судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 2329 (дві тисячі триста двадцять дев`ять) грн 38 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду через Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя