Справа № 369/2010/26
Провадження №2/369/9301/26
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13.03.2026 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Хацько Н.О., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ТОВ «КАРАТ АВТО», Територіальний сервісний центр МВС №8048, Головний сервісний центр МВС Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в м. Києві про визнання право власності на рухоме майно, визнання недійсним договору купівлі-продажу рухомого майна автомобіля та договору комісії, витребування рухомого майна з чужого незаконного володіння, -

встановила:

Позивач, в інтересах якої діє адвокат Гулько Ж.В. звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ТОВ «КАРАТ АВТО», Територіальний сервісний центр МВС №8048, Головний сервісний центр МВС Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в м. Києві про визнання право власності на рухоме майно, визнання недійсним договору купівлі-продажу рухомого майна автомобіля та договору комісії, витребування рухомого майна з чужого незаконного володіння.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим по справі визначено суддю Хацько Н.О.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною 1 ст.15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Із урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Відповідно до положень п. 3, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19, провадження № 12-36гс20, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з даного позову визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі №907/9/17, провадження №12-76гс18).

Як вбачається з позовної заяви, ОСОБА_1 зазначає ціну позову у розмірі 600 000, 00 грн, при цьому жодних підтверджуючи доказів вартість рухомого майна у виді автомобіля, до матеріалі позову не додано.

Згідно частин 1, 2 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

В позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю цього майна на момент звернення до суду. При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Таким чином, до позову не додано доказів ціни позову, що підтверджує дійсну оціночну вартість спірного рухомого майна у виді автомобіля на час звернення до суду.

Виходячи з оцінки вартості спірного майна позивачу необхідно сплатити судовий збір.

Правові засади справляння судового збору регулюються положеннями Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2026 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2026 року становить 3 328,00 грн.

Відповідно до п. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В свою чергу документ, що підтверджує сплату судового збору, подається до суду в оригіналі.

Оскільки ціна позову підлягає уточненню, суд при вирішенні справи по суті, у будь-якому разі у силу ст. 141 ЦПК України та вимог Закону України «Про судовий збір» повинен вирішити питання розподілу судових витрат по справі, тому позивачу слід визначитись із ціною позову та доплатити судовий збір у разі необхідності, з урахуванням кількості заявлених позовних вимог.

Крім того, відповідно до п.5 ч.3 чт.175 ЦПК України, позивач в позовній заяві зазначає відповідача ОСОБА_4 та посилається в обґрунтування позову на те, що вказана особа є власником спірного автомобілю, згідно інформації наданої Головним сервісним центром МВС Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в м. Києві.

Однак, до матеріалів позову не додано доказів, що підтверджують вказані обставини в позові.

Згідно з ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За наведених підстав позов належить залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, роз`яснивши, що в іншому разі позов буде вважатися неподаним та йому повернутий.

Керуючись ст.ст. 175, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, -

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ТОВ «КАРАТ АВТО», Територіальний сервісний центр МВС №8048, Головний сервісний центр МВС Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в м. Києві про визнання право власності на рухоме майно, визнання недійсним договору купівлі-продажу рухомого майна автомобіля та договору комісії, витребування рухомого майна з чужого незаконного володіння - залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі судді - 10 днів з дня отримання даної ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява відповідно до ст. 185 ч. 3 ЦПК України буде визнана не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Наталя Хацько