Провадження №: 2/752/1814/26
УХВАЛА

про відмову у виклику свідків і призначення експертизи

24.03.2026 м. Київ

Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Кирильчук І.А.

за участю секретаря - Сінчук І. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Булаєнка Ростислава Вікторовича про виклик свідків та призначення посмертної почеркознавчої експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення суми боргу і трьох відсотків річних,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Голосіївського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа № 752/28054/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення суми боргу і трьох відсотків річних.

У порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Кирильчук І. А.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду міста Києва від 14 листопада 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у зазначеній справі. Розгляд справи відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України вирішено провести в порядку спрощеного позовного провадженням без повідомлення (виклику) сторін. Сторонам роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 17 березня 2026 року позовну заяву ОСОБА_2 залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`ять днів з дня отримання ухвали. Роз`яснено позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви до визначеної дати, позовна заява буде залишена без розгляду. Підставою для залишення позовної заяви без руху було необхідність надати оригінал розписки, яка є підставою звернення до суду з указаним позовом.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 24 березня 2026 року продовжено розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення суми боргу і трьох відсотків річних.

26 грудня 2025 року через систему «Електронний суд» представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Булаєнком Ростиславом Вікторовичем подано клопотання про призначення у справі посмертної почеркознавчої експертизи документу - розписки від 31 грудня 2021 року.

Клопотання мотивоване тим, що у відповідача виникли сумніви в тому, що начебто 12 липня 2024 року фраза «Вернуть долг жене», як це вбачається із копії документу, що має вигляд розписки про отримання коштів в сумі 2 000,00 доларів США, дійсно вчинена ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказані сумніви зумовлені тим, що в матеріалах позовної заяви відсутні будь-які докази відносно того, що після настання права вимоги за договором позики, позичальник коштів - ОСОБА_4 до дня своєї смерті вчинив хоча б одну дію спрямовану на вимогу до відповідача про повернення боргу. Вказує, що визнання за наслідками проведення експертизи того факту, що рукописні дописи в тексті розписки вчинені не позичальником, можуть свідчити про відсутність волі ОСОБА_3 стягувати з відповідача борг у сумі 2 000,00 доларів США, який йому фактично було повернуто до його смерті.

Того ж дня, через систему «Електронний суд» представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Булаєнком Ростиславом Вікторовичем подано клопотання про виклик свідка - ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що вказаний свідок може підтвердити факт повернення ОСОБА_1 грошового боргу ОСОБА_3 , що відбулось наприкінці серпня 2022 року на території приватного будинку, у якому проживав ОСОБА_3 .

У поданій через систему «Електронний суд» представником позивача ОСОБА_2 - адвокатом Петришак Андрієм Ярославовичем відповіді на відзив, сторона позивача проти задоволення клопотань заперечила.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотань слід відмовити, з наступних підстав.

Статтею 102 ЦПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2 ) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Як передбачено статтею 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Такий різновид експертизи, як посмертна почеркознавча, не належить до випадків обов`язковості призначення.

Крім того, відповідно до статті 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Суд враховує, що судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У клопотанні сторона відповідача стверджує, що у нього виникли сумніви в тому, що дописана 12 липня 2024 року фраза «Вернуть долг жене» у розписці від 13 грудня 2021 року, дійсно вчинена ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Однак, представник відповідача не надав обґрунтувань свого клопотання та яке доказове значення матимуть висновок експерта для підстав та предмету даного позову, оскільки у своїх процесуальних документах сторона відповідача фактично не оспорює існування договірних стосунків, що виникли саме на підставі договору позики від 31 грудня 2021 року.

На підставі викладеного суд дійшов висновку, що клопотання представника відповідача про призначення посмертної почеркознавчої експертизи задоволенню не підлягає.

Щодо іншого клопотання, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 77 ЦПК України суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно з частиною першою статті 90 ЦПК України, показання свідка це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Так, частина друга статті 1047 ЦК України допускає пред`явлення на підтвердження укладення договору позики та його умов розписки позичальника або іншого документа, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної суми грошей або кількості речей.

Позичальник має право оспорювати договір позики на тій підставі, що грошові кошти або речі насправді не були одержані ним від позикодавця або були одержані у меншій кількості, ніж установлено договором (частина перша статті 1051 ЦК України).

При цьому, за змістом частини другої статті 1051 ЦК України, при укладенні договору позики в письмовій формі (крім випадків укладення його під впливом обману, насильства, зловмисної домовленості представника позичальника з позикодавцем або під впливом тяжкої обставини) безгрошевість такого договору не може ґрунтуватись на поясненнях свідків, а може бути підтверджена лише належними і допустимими доказами (частина друга статті 58, стаття 59 ЦПК України).

В постанові Верховного Суду від 12 січня 2022 року у справі №206/6401/18 зазначається, що. якщо договір позики має бути укладений у письмовій формі, рішення суду не може ґрунтуватись на свідченнях свідків для підтвердження того, що гроші або речі насправді не були одержані позичальником від позикодавця або були одержані у меншій кількості, ніж встановлено договором. Показаннями сторони та показами свідків не може доводитись факт виконання зобов`язання за договором. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 18 липня 2018 року у справі №143/280/17, від 2 вересня 2020 року у справі №569/24347/18.

Окрім того, Верховний Суд в постанові від 19 вересня 2019 року у справі №176/2967/13-ц зробив висновок, що за своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який видається боржником кредитору за договором позики після отримання коштів, підтверджуючи як факт укладання договору та змісту умов договору, так і факт отримання боржником від кредитора певної грошової суми.

Наявність оригіналу боргової розписки у позивача, кредитора, свідчить про те, що боргове зобов`язання не виконане.

Вказане також узгоджується з висновками Верховного Суду України, які викладені в постановах від 18 вересня 2013 року у справі №6-63цс13, від 2 липня 2014 року у справі №6-79цс14.

Таким чином, клопотання представника відповідача про виклик та допит свідка ОСОБА_5 є безпідставним, оскільки вказана норма ЦК України встановлює імперативну заборону на доказування факту повернення коштів за договором позики в даній справі показами свідків.

Отже, показання свідків на підтвердження факту виконання зобов`язання за договором позики будуть завідомо недопустимими доказами в даному випадку. А тому в зазначеному клопотанні слід відмовити.

Керуючись статями 76-77,84,1012,103,105,259,261 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Булаєнка Ростислава Вікторовича про виклик свідків та призначення посмертної почеркознавчої експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення суми боргу і трьох відсотків річних, - відмовити.

Копію ухвали направити сторонам.

Оскарження ухвали суду окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І.А. Кирильчук