У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 березня 2026 року суддя Подільськукого районного суду міста Києав Блащук А.М., розглянув матеріали заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

05.11.2025 до Подільського районного суду м. Києва найшла заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

13.11.2025 ухвалою Подільського районного суду м. Києва відкрито провадження у справі.

16.12.2025 ухвалою Подільського районного суду м. Києва заяву залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків.

Документ в електронному вигляді, а саме Ухвала суду від 16.12.2025 по справі №758/17842/25, була надіслано 27.12.2025 16:09:38 одержувачу ОСОБА_1 на її електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 та 27.12.2025 16:09:38 одержувачу ОСОБА_2 на його електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що у визначений суддею строк позивач недоліки позовної заяви не усунув, тому позовну заяву слід повернути позивачу.

Відповідно до ст.2ЦПКУкраїни завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права частина перша статті 8 Конституції України. Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права відповідно до частини перша статті 129 Конституції України в редакції, чинній на час розгляду заяви про скасування заочного рішення.

Суд здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, забезпечуючи при цьому верховенство права, а судді - керуючись відповідним принципом (частина перша статті 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 7 липня 2010 року № 2453-VI в редакції, що була чинною на час розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій; частина перша статті 47 цього Закону в редакції, що була чинною на час розгляду справи судом першої інстанції; частина перша статті 48 вказаного Закону у редакції, чинній на час розгляду справи судом апеляційної інстанції).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 7 липня 2010 року № 2453-VI в редакції, що була чинною на час розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій; стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII).

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Згідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини га основоположних свобод 1950 року.

Відповідно до ч. ч. 12, 13 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно п. 8 ч. 1 та ч. 2 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Право на доступ до суду, гарантоване пунктом 1 статтею 6 Конвенції, не є абсолютним і може підлягати обмеженню. Обмеженням права на доступ до суду в даному випадку є додержання процесуальної форми і змісту пред`явленої до суду позовної заяви, тобто додержання умов її прийнятності, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Повернення заяви через те, що позивач не виконав вимог ухвали суду про залишення заяви без руху та не усунув недоліків такої заяви, не порушує гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції право на доступ заявника до суду і не нівелює його суті. Зазначене повернення заяви забезпечує юридичну визначеність у правовідносинах суду з позивачем, який не виконав вимог чинної ухвали.

Враховуючи викладене та зважаючи на те, що заявниками не усунуто недоліки позовної заяви у строк вказаний судом, позовну заяву слід залишити без розгляду, у відповідності до ч.13 ст. 187 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 131, 175, 185, 187, 260-261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя А.М.Блащук