Справа № 392/1844/25
Провадження № 2/392/392/26
УХВАЛА

25 лютого 2026 року м. Мала Виска

Маловисківський районний суд Кіровоградської області в складі головуючого судді Бадердінової А.В., секретар судового засідання Покуц І.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Мала Виска цивільну справу № 392/1844/25 за позовом ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Беспалова Наталка Олександрівна до акціонерного товариства «Альфа-Банк», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Станіславівна, приватний виконавець виконавчого округу Кіровоградської області Золотарьова Тетяна Валентинівна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Беспалова Н.О., яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом в якому просила визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис № 34208 від 24 грудня 2019 року, вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Харою Н.С. про стягнення на користь АТ «Альфа-Банк» із боржника ОСОБА_1 заборгованості у розмірі 46432,76 грн. Також просила стягнути із відповідача понесені позивачем судові витрати в сумі 11816,80 грн, які складаються із сплати судового збору в сумі 1816,80 грн та витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 10000,00 грн.

Ухвалою судді Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 11.09.2025 року відкрито провадження у справі, призначено судовий розгляд у справі та задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів.

03.11.2025 року представник позивача подала заяву про збільшення позовних вимог, а саме просила стягнути із відповідача судові витрати у розмірі 27817,40 грн, які складаються із сплаченого судового збору в сумі 1816,80 грн (1211,20 грн за подачу позовної заяви та 605,60 грн за подану заяву про забезпечення позову), стягнення з позивача погашення боргу у виконавчому провадженні у розмірі 16000,00 грн. та сплаченої наданої професійно правничої допомоги в сумі 10000,00 грн.

Представник відповідача АТ «Сенс Банк» подала клопотання про залишення заяви про збільшення розміру позовних вимог без розгляду, оскільки позивач має право змінити предмет або підстави позову не пізніше ніж через п`ять днів до початку першого судового засідання у справі. Якщо ж позивач має намір змінити одночасно і предмет і підстави позову (а серед підстав позову відсутні підстави для стягнення з відповідача будь-яких коштів на користь позивача, отже, без зміни підстав позову в даному випадку зміна його предмету є безпідставною) то це має бути оформлене шляхом подання нової позовної заяви, а не шляхом переписування попередньої. Крім того, зазначила, що представник позивача помилково вважає суму коштів, яка була стягнута в ході примусового виконання оскаржуваного виконавчого напису, судовими витратами які ніби то були понесені в ході судового розгляду даної цивільної справи. Кошти стягнуті в межах виконавчого провадження не є та не можуть вважатись судовими витратами, а тому не можуть бути стягнуті зі сторони цивільного справи в ході розподілу судових витрат, оскільки не передбачено нормами ЦПК України. Окрім того, жодного правового обґрунтування для стягнення коштів в сумі 16000,00 грн з відповідача заява не містить, жодного посилання на норми права, які б могли бути підставою для стягнення коштів.

Суд, вивчивши заяву представника позивача про збільшення позовних вимог, заперечення представника відповідача, матеріали справи, приходить до таких висновків.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Відповідно до висновку Верховного Суду, зробленого у постанові від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19, позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

У постанові Верховного Суду від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19 зазначено, що «під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшеннямрозміру позовнихвимог неможе розумітисязаявлення щеоднієї чикількох вимог,додатково довикладених упозовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви».

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10 грудня 2019 року у справі № 923/1061/18, від 19 грудня 2019 року у справі № 925/185/19, від 23 січня 2020 року у справі № 925/186/19.

Статтею 49 ЦПК України визначено процесуальні права та обов`язки сторін.

Частиною другою статті 49 ЦПК України передбачено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частиною третьою цієї статті визначено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У постанові Верховного Суду від 19 листопада 2020 року у справі № 638/5172/17 зазначено, що позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмета позову не допускається. Зміна підстав або предмета позову здійснюється шляхом подання суду відповідної письмової заяви. Зміна підстав або предмета позову можлива лише до початку розгляду судом справи по суті, тобто до того моменту, коли суд почне проголошувати позовну заяву. Ця норма спрямована на усунення зловживання процесуальним правом на зміну підстав або предмета позову. Заява, подана після початку розгляду справи по суті, залишається без розгляду і повертається позивачеві.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 ЦК України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного способу захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Зміна предмета позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України.

Схожий за змістом правовий висновок викладений Верховним Судом у постановах від 18 травня 2022 року у справі № 570/5639/16-ц та від 12 жовтня 2022 року у справі №723/1233/17.

Як убачається зі змісту заяв про збільшення позовних вимог, сторона позивача заявила нову позовну вимогу та просила стягнути з відповідача кошти у розмірі 16000,00 грн, які були стягнуті з позивача в ході примусового виконання оскаржуваного виконавчого напису. При цьому зазначила вказану суму судовими витратами, які були понесені в ході судового розгляду даної цивільної справи.

Подана представником позивача заява про збільшення позовних вимог, незважаючи на її назву, фактично такою не є, оскільки у ній не порушується питання про збільшення кількісних показників за тими ж самими вимогами, які були заявлені в позовній заяві.

Вказана заява є заявою про доповнення предмета позову новими вимогами, а не заявою про збільшення раніше заявлених позовних вимог, як вважає представник позивача.

Збільшення розміру позовних вимог не передбачає пред`явлення нової вимоги, додатково до викладених у позовній заяві.

Виходячи із системного тлумачення зазначених норм цивільного процесуального законодавства, суд вважає за необхідне відмовити позивачу у прийняті до розгляду вказаної заяви про збільшення позовних вимог та повернути її позивачу.

Керуючись ст. 49 ЦПК України суд,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Беспалової Наталки Олександрівни про збільшення розміру позовних вимог у цивільній справі №392/1844/25 за позовом ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Беспалова Наталка Олександрівна до акціонерного товариства «Альфа-Банк», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Станіславівна, приватний виконавець виконавчого округу Кіровоградської області Золотарьова Тетяна Валентинівна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

Заяву про збільшення позовних вимог повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Альона Володимирівна Бадердінова