ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 536/2669/24 Номер провадження 22-ц/814/391/26Головуючий у 1-й інстанції Река А. С. Доповідач ап. інст. Обідіна О. І.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2026 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Полтавської області в складі:

Головуючого судді : Обідіної О.І.,

Суддів : Карпушина Г.Л., Чумак О.В.,

За участю секретаря : Дороженка Р.Г.,

розглянула в судовому засіданні в м. Полтаві, в режимі відеоконференції, апеляційну скаргу Акціонерного товариства «АвтоКрАЗ» на рішення Кременчуцького районного суду Полтавської області від 12 червня 2025 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «АвтоКрАЗ» про визнання протиправним та скасування наказу про оголошення догани,

В С Т А Н О В И Л А :

В жовтні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просив визнати протиправним та скасувати п. 3 наказу генерального директора ПрАТ «АвтоКраз» від 29.07.2024 №565п про притягнення його до дисциплінарної відповідальності у виді догани.

Вимоги обґрунтовані тим, що він працює на посаді начальника ремонтно-механічного цеху відділу ремонту та обслуговування обладнання АТ «АвтоКрАЗ».

29 липня 2024 року генеральним директором товариства було видано наказ № 565-п, у п. 3 якого оголошено йому догану «за неналежне виконання п.п.4.11, 4.12, 4.14 Інструкції про порядок дій персоналу під час сигналу «Повітряна тривога».

Вважає, що в його діях відсутні порушення трудової дисципліни, сам наказ не містить повних і точних відомостей про суть та час порушення трудової дисципліни, а притягнення до відповідальності відбулося поза строками такого притягнення,

Під час розгляду справи відбулася зміна назви відповідача з Приватного акціонерного товариства «АвтоКрАЗ» на Акціонерне товариство «АвтоКрАЗ», про що 13.11.2024 було внесено відповідні зміни до Державного реєстру юридичних осіб.

Рішенням Кременчуцького районного суду Полтавської області від 12 червня 2025 року позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано пункт 3 наказу генерального директора Приватного акціонерного товариства «АвтоКрАЗ» від 29 липня 2024 № 565-п «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», про притягнення до дисциплінарної відповідальності - оголошення догани ОСОБА_1 .

Стягнуто з Акціонерного товариства «АвтоКрАЗ» на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Задовольняючи позовні вимоги, місцевий суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та встановив недотримання роботодавцем норм трудового законодавства при притягненні позивача до дисциплінарної відповідальності.

В апеляційній скарзі АТ «АвтоКрАЗ», посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким відмовити в задоволення позовних вимог.

Вважає помилковим висновок суду щодо недотримання роботодавцем умов притягнення ОСОБА_1 до відповідальності, оскільки ним були виконані вимоги ст. 149 КЗпП України, а саме: отримано письмові пояснення, застосовано 1 захід стягнення, яке оголошено в наказі, що підписаний керівником.

Вказує, що в акті службового розслідування, на підставі якого і було видано наказ встановлено та зафіксовано всі факти порушення трудової дисципліни, що в подальшому відображено у змісті наказу та доведено в ході судового розгляду належними доказами.

Колегія суддів, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення останньої.

Згідно п.1 ч.1 ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом, ОСОБА_1 перебуває в трудових відносинах з АТ «АвтоКрАЗ», займаючи посаду начальника ремонтно-механічного цеху.

Наказом генерального директора ПрАТ «АвтоКрАЗ» №565-п від 29.07.2024 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» на підставі Акту №151-75 від 23.07.2024 року за результатами службового розслідування стосовно вимог Інструкції, затвердженої Наказом по ПрАТ «АвтоКрАЗ» № 134 від 06.06.2023 року «Про введення в дію інструкції про порядок дій персоналу під час сигналу «Повітряна тривога», за неналежне виконання п.п.4.11, 4.12, 4.14 Інструкції про порядок дій персоналу під час сигналу «Повітряна тривога» притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно КЗпП - оголошено догану начальнику ремонтно-механічного цеху ОСОБА_1 (п. 3 наказу)

01.08.2024 ОСОБА_1 був ознайомлений з вищевказаним наказом, про що свідчить особистий підпис та надпис «не згоден» в листі ознайомлення з наказом.

Вважаючи вказаний наказ незаконним в частині притягнення до дисциплінарної відповідлдьгності і у вигляді догани, ОСОБА_1 звернувся до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд дійшов висновку про недоведеність роботодавцем вчинення працівником дисциплінарного проступку та порушення відповідачем вимог трудового законодавства, оскільки в наказі не зазначено всіх обставин вчинення позивачем дисциплінарного проступку, зокрема коли саме такий проступок мав місце та в чому він полягав.

Колегія суддів погоджується з вказаними висновками суду.

Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Частиною першою статті 147 КЗпП України передбачено застосування за порушення трудової дисципліни до працівника такого заходу стягнення як догана.

Відповідно до ч. 1 ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок.

Під час розгляду справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов`язково містити нормативне посилання, тобто роботодавець має зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно-правового акта чи акта локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Виконання всіх цих вимог є безумовною запорукою правильного та законного оформлення прийнятого роботодавцем рішення, що одночасно виступає гарантією дотримання трудових прав працівників.

Вказана позиція викладена Верховним Судом у постановах від 22 липня 2020 року у справі № 554/9493/17 (провадження № 61-38286св18), від 28 лютого 2024 року у справі № 299/2637/21 (провадження № 61-10779св22).

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною 1 ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Як зазначено в п. 3 наказу №565-п від 29.07.2024 начальнику ремонтно-механічного цеху ОСОБА_1 оголошено догану за неналежне виконання п.п. 4.11. 4,12, 4.14 Інструкції про порядок дій персоналу під час сигналу «Повітряна тривога».

Підставою для видачі вказаного наказу Генеральним директором» ПрАТ «АвтоКраз» зазначено Акт №151-75 від 23.07.2024 за результатами службового розслідування стосовно вимог Інструкції про порядок дій персоналу під час сигналу «Повітряна тривога».

Разом з тим в матеріалах справи відсутній Акт №151-75 від 23.07.2024 на підставі якого виданий оспорюваний наказ та наявний акт від 15.07.2024 б/н.

Відповідно до п.п. 4.11. 4,12, 4.14 Інструкції про порядок дій персоналу під час сигналу «Повітряна тривога» за евакуацію працівників в сховища цивільного захисту під час повітряної тривоги несуть відповідальність керівники підрозділів, які після отримання сигналу «повітряна тривога» повинні особисто пересвідчитися, що всі їх підлеглі знаходяться в укритті. При проведенні евакуації необхідно діяти швидко, але спокійно, впевнено і без паніки. Необхідно зайняти найближчу захисну споруду, перебувати там до отримання сигналу або команди керівника про відбій повітряної тривоги.

Тобто вказані пункти інструкції стосуються контролю з боку керівників підрозділів заходів по евакуації працівників.

З акту службового розслідування від 15.07.2024 б/н вбачається, що 19.06 та 02.07.2024 під час дії сигналу «Повітряна тривога» комісією було проведено огляд приміщень ремонтно-механічного цеху (начальник Шевченко С.А.) Працівників цеху на робочих місцях, постах зварювання, тощо, виявлено не було.

Зазначені обставини свідчать про те, що під час повітряної тривоги працівники цеху дотримались вимог вказаної Інструкції і з метою власної безпеки залишили свої робочі місця.

Іншої інформації, яка б достеменно зафіксувала недотримання начальником цеху ОСОБА_1 вказаних пунктів Інструкції - акт службового розслідування не містить.

Крім зазначеного акту, роботодавцем на підтвердження обставин неналежного виконання ОСОБА_1 вимог п.п. 4.11. 4,12, 4.14 Інструкції про порядок дій персоналу під час сигналу «Повітряна тривога» в ході розгляду справи надано не було.

При цьому, наведені пункти Інструкції мають загальний характер і не передбачають будь-яких конкретних дій, які мають здійснювати керівники підрозділів з метою забезпечення евакуації персоналу і не виконання яких може стати підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Останнє має бути обов`язковим при вирішення питання наявності в діях працівника вини за невиконання конкретно визначених посадових обов`язків.

Так, для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

Вказані висновки викладені в постанові Верховний Суду при розгляді справи №554/9493/17 від 22.07.2020, та є сталими при розгляді справ подібної категорії.

Матеріалами справи доводиться, що після ознайомлення з наказом про оголошення догани ОСОБА_2 висловив свою незгоду про що є відмітка в листі ознайомлення з наказом з датою 01.08.2024.

В особистих поясненнях ОСОБА_2 зазначив, що виконуючи вимоги інструкції, після спрацювання сигналу «Повітряна тривога», пересвідчившись, що всі працівники РМЦ знаходяться в укритті прослідував за територію підприємства, оскільки не заборонено вживати самостійні заходи щодо евакуації в укриття за межами підприємства. Оскільки він є інвалідом ІІІ групи та не може перебувати в замкнутому просторі, він вимушений під час тривоги виходити за територію підприємства.

Особисті пояснення начальника цеху щодо перебування всіх працівників цеху в укритті узгоджуються з проведеними комісією оглядами приміщень ремонтно-механічного цеху де працівників цеху не було виявлено, що в свою чергу не може свідчити про порушення п.п. 4.11. 4,12, 4.14 Інструкції, за що йому було оголошено догану.

Таким чином, вірно встановивши обставини по справі та визначившись з характером спірних правовідносин, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків місцевого суду та не містять посилання на обставини, з якими процесуальне законодавство пов`язує скасування чи зміну судового рішення.

Доводи скарги зводяться до ствердження апелянтом про факти залишення позивачем робочого місця, тоді як останньому інкримінується вчинення дисциплінарного проступку у вигляді невиконання п.п. 4.11, 4.12, 4.14 Інструкції про порядок дій персоналу під час сигналу «Повітряна тривога».

При цьому, як самі матеріали справи, так і доводи апеляційної скарги, не містять належних та допустити доказів здійснення позивачем дисциплінарного проступку, за який його було пригнуто до відповідальності у вигляді догани.

Так, апелянт постилається на Акт №151-75 від 23.07.2024 за результатами службового розслідування, який є невід`ємним додатком до наказу №565-п від 29.07.2024, однак останній відсутній в матеріалах справи як доказ, на відміну від акту від 15.07.2024 б/н, який в свою чергу не фігурує в наказі про оголошення догани працівникам підприємств, як підстава для притягнення працівника до відповідальності.

Одночасно з цим, апеляційна скарга не спростовує висновки суду першої інстанції про те, що і сам оскаржуваний наказ не містить всіх обставин вчинення позивачем дисциплінарного проступку, зокрема коли саме такий проступок мав місце та в чому він конкретно полягав.

За вказаних обставин колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду, як постановленого з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 374 ч.1 п.1, 375, 382, 383, 384 ЦПК України колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «АвтоКрАЗ» залишити без задоволення.

Рішення Кременчуцького районного суду Полтавської області від 12 червня 2025 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 16 березня 2026 року.

Судді : Обідіна О.І. Карпушин Г.Л. Чумак О.В.