Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа №279/1925/26
Провадження № 2/279/1750/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 березня 2026 року м. Коростень

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Івашкевич О.Г., дослідивши позовну заяву у цивільній справі № 279/1925/26 за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Міністерства юстиції України та державної установи "Коростенська виправна колонія (№71)" про відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

24.03.2026 року до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Міністерства юстиції України та державної установи "Коростенська виправна колонія (№71)" про відшкодування моральної шкоди. Разом з позовною заявою позивач подав до суду клопотання, в якому просив звільнити його від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви. Клопотання мотивує тяжким матеріальним положенням.

Суд, розглянувши клопотання про звільнення від сплати судового збору, зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1,3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу ст. 8 Закону України "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Що ж до самих умов, визначених статтею 8, то вони диференційовані за суб`єктним та предметним застосуванням. Так, умови, визначені у пунктах 1 та 2 частини першої статті 8, можуть застосовуватися лише до фізичних осіб, котрі перебувають у такому фінансовому стані, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу, та до фізичних осіб, що мають певний соціальний статус, підтверджений державою, - є військовослужбовцями, батьками, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокими матерями (батьками), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; особами, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Щодо третьої умови, визначеної у пункті 3 частини першої статті 8, то законодавець, застосувавши слово "або", не визначив можливість її застосування за суб`єктом застосування, в той же час визначив коло предметів спору, коли така умова може застосовуватись, - лише у разі, коли предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тобто особистих майнових та особистих немайнових прав фізичних осіб.

Окремо слід зазначити, що встановлений статтею 8 Закону України "Про судовий збір" перелік умов, за яких особа може бути звільнена від сплати судового збору, також є вичерпним.

Таку правову позицію висловила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.01.2021 року по справі № 0940/2276/18.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України "Про судовий збір" свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Тягар доказування наявності підстав для звільнення від сплати судового збору (або його відстрочення, розстрочення чи зменшення) покладається виключно на особу, яка звертається до суду з відповідним клопотанням.

Клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору мотивоване виключно тим, що він має тяжкий матеріальний стан, однак жодних документів на підтвердження вказаної обставини позивачем до суду не надано, зокрема, не надано відомостей чи перебуває він на обліку в соціальній службі як малозабезпечений, чи отримує дохід, соціальні чи пенсійні виплати, відомості про їх розмір (довідка про доходи, довідку з центру зайнятості, довідка про розмір пенсії або соціальних виплат тощо).

Суд враховує практику ЄСПЛ в питаннях звільнення від сплати судового збору як забезпечення доступу до правосуддя. Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з проханням про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (§ 44 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі "Kniat v. Poland"; § 63, 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі "Jedamski and Jedamska v. Poland").

Позивач, як на підставу для звільнення від сплати судового збору не надано жодного належного доказу для підтвердження незадовільного майнового стану, не надано жодного документу, який характеризує його майновий стан та свідчать про відсутність у нього доходу, наявності нерухомого майна, цінних паперів, доходів від нерухомого майна тощо.

Згідно з ч.ч. 1, 5,6 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи те, що суд позбавлений можливості оцінити майновий стан позивача (річний рівень доходу за попередній календарний рік) як підстави для звільнення його від сплати судового збору.

З огляду на викладене, суд вважає, що клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору не може бути задоволене, оскільки позивачем не доведені обставини, на які він посилається, зокрема, не надавно доказів про наявність чи відсутність доходів, рухомого або нерухомого майна та їх обсягу, цінних паперів, можливості розпоряджатися ними, які в сукупності дають можливість суду дійти висновку про наявність підстав для задоволення вказаного клопотання.

Щодо позовної заяви, нормами ст.175,177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви. Суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями ЦПК України.

У зв`язку з відмовою в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, вона підлягає залишенню без руху, оскільки в порушення вимог ст. 177 ЦПК України до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Так, згідно зі ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Положеннями п.1 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання фізичною собою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць - 3328 гривень.

Зважаючи на положення наведених норм Закону України "Про судовий збір", у цій справі за подання позовної заяви належало сплатити судовий збір у сумі 2000 грн. (1,00 % ціни позову).

Крім того, відповідно до п.4,5 ч. 3 ст.175 ЦПК Українипозовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

Відповідачем є особа, яка є суб`єктом матеріального правовідношення, тобто особа до якої пред`явелено позов та за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача.

Особа, має право звернутися до суду у разі, якщо в установах попереднього ув`язнення або виконання покарань були порушені її права на належні умови тримання та отримання своєчасної і належної медичної допомоги.

Судом встановлено, що звертаючись до суду позивачем не вказано зміст позовних вимог до відповідача - державної установи "Коростенська виправна колонія (№71)", що також є суттєвим недоліком позовної заяви.

Також, на виконання п. 10 ч.3 ст. 175 ЦПК України позивачем не підтверджено те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Таким чином позивачем вказані вимоги вищезазначених норм є невиконаними.

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.2 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням строку для усунення недоліків, а саме позивачу слід вказати зміст позовних вимог для відповідача - державної установи "Коростенська виправна колонія (№71)", шляхом надання до суду уточнюючої позовної заяви, яка відповідатиме вимогам щодо її змісту, визначеним у статті 175 ЦПК України відповідно до кількості учасників справи. Також, позивачу необхідно сплатити судовий збір в сумі 2000 грн. та надати до суду документ на підтвердження його сплати.

Платіжні реквізити для зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету:

Отримувач коштів: ГУК у Жит. обл./ТГ м. Коростень/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37976485

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача: UA0006827

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: 101, __________(РНОКПП або серія та номер паспорта громадянина України; судовий збір за позовом _______(ПІБ позивача), Коростенський міськрайонний суд Житомирської області (назва суду, де розглядається справа).

Водночас, суд звертає увагу, що ст.5 Закону України "Про судовий збір" встановлено пільги щодо сплати судового збору.

В разі наявності підстав для звільнення від сплати судового збору, позивач має надати суду відповідні документи, що підтверджують право на звільнення. Зокрема, це можуть бути копії посвідчень, довідок або інших документів, які підтверджують пільговий статус позивача, наприклад, інвалідність І та ІІ групи, статус постраждалого внаслідок Чорнобильської катастрофи 1 та 2 категорій, тощо.

Керуючись ст.ст.175-177, 185,261,353 ЦПК України та Закону України "Про судовий збір",

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Міністерства юстиції України та державної установи "Коростенська виправна колонія (№71)" про відшкодування моральної шкоди залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки у строк, встановлений судом, то позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві з доданими до неї документами не пізніше 5-ти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Суддя Оксана ІВАШКЕВИЧ