Справа № 181/1179/21
Провадження № 2/185/5069/26
У Х В А Л А

26 березня 2026 року м.Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Перекопського М.М.,

з участю секретаря судового засідання Шевченко Н.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні у приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Межівська селищна рада, Староста Райпільського старостинського округу Межівської селищної ради Тимошенко Ірина Василівна, про визнання заповіту недійсним та визнання права власності в порядку спадкування,

встановив:

У провадженні суду перебуває зазначена вище цивільна справа.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 18.09.2025 було призначено підготовче засідання у справі на 27.11.2025 року.

27.11.2025, 26.01.2026 та 26.03.2026 у підготовчі засідання позивач та його представник не з`являлись, про дату, час і місце розгляду були своєчасно повідомлені належним чином, що підтверджується довідками про доставку повідомлень у додаток «Viber» за зазначеними ними номерами телефонів.

Від імені представника позивача 26.01.2026 на електронну пошту суду надійшов лист з фотографією клопотання від імені представника позивача, який не був скріплений жодним цифровим підписом. Зі змісту клопотання вбачається, що представник позивача був обізнаний про підготовче засідання, але у нього не було достатньо часу для подачі клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Зазначені у клопотанні відомості не відповідають дійсності, оскільки згідно довідки про доставку повідомлення про підготовче засідання 26.01.2026 представник позивача отримав повідомлення 16.01.2026, тобто вчасно і більше ніж за 5 днів до засідання.

Відповідно до ст. 14 ЦПК України Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Отже, ЦПК України для адвокатів передбачено можливість надіслання до суду процесуальних документів в електронній формі лише через ЄСІТС, тобто через систему «Електронний суд». Подача документів в інший спосіб суперечить приписам ЦПК України.

Крім того, вкладення до електронного листа не скріплені цифровим підписом, що позбавляє суд можливості визначити особу, якою подано таке звернення.

Від імені представника позивача 25.03.2026 на електронну пошту суду надійшов лист із заявою про відкладення розгляду справи. Вкладення до цього листа не скріплене цифровим підписом та навіть не містить підпису особи, яка звертається з заявою. У доданій до електронного листа не підписаній заяві зазначено, що начебто представник позивача не може прийняти участь у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю. Проте, до заяви не додано жодних доказів останнього.

Отже, заяви, які надійшли на електронну пошту суду від імені представника позивача не були скріплені цифровими підписами та були подані у позапроцесуальний спосіб, а тому не повинні братися до уваги.

Будь-яких заяв чи клопотань від позивача чи його представника щодо розгляду справи без їх участі до суду не надходило.

У підготовчі засідання не з`являлись ані позивач, ані його представник, відомостей про причини неявки в засідання позивача не надані суду.

Відповідно до ст. 130, 272 ЦПК України вручення судової повістки чи судового рішення представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Відповідно до ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

12 серпня 2022 року Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 686/32906/19, провадження № 61-5093св22 (ЄДРСРУ № 105706373) досліджував питання щодо залишення позову без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача.

Згідно із частинами першої та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

За правилами пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22).

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду.

Суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).

Відповідно до ст. 223 ЦПК України У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно ст. 257 ЦПК України Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: 3) належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Верховний Суд зазначив, що суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення (постанови ВС від 20.01.2023 у справі №465/6147/18, від 30.11.2022 у справі №759/14068/19, від 30.11.2022 у справі №725/486/22).

За таких обставин, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду з підстав передбачених ст. 223, 257 ЦПК України, неявка позивача чи його представника перешкоджає розгляду справи.

Керуючись ст. 223, 257, 260 ЦПК України, суд

постановив:

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Межівська селищна рада, Староста Райпільського старостинського округу Межівської селищної ради Тимошенко Ірина Василівна, про визнання заповіту недійсним та визнання права власності в порядку спадкування.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення (підписання суддею) та може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя М. М. Перекопський