Справа № 296/3105/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 березня 2026 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Пилипюк Лілія Миколаївна, ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И Л А:

17 березня 2026 року до Корольовського районного суду міста Житомира надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя. Позовна заява сформована в підсистемі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної система (ЄСІТС) «Електронний суд».

Позовна заява не може бути прийнята до розгляду судом, оскільки подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту ухвали - ЦПК України).

Звертаючись до суду з цим позовом, ОСОБА_1 заявляє такі позовні вимоги: 1) визнати квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; 2) поділити зазначену квартиру між сторонами, визнавши за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири та за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину квартири; 3) розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Всупереч наведеній нормі процесуального закону позовна заява не містить відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна (п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України).

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Установлено, що позовна заява не містить зазначення ціни позову, хоча ОСОБА_1 заявляє вимоги про визнання права власності на частину нерухомого майна. Крім того, позов не містить доказів на підтвердження дійсної (ринкової) вартості спірного майна станом на дату звернення до суду.

Дійсна (ринкова) вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-III.

Таким чином, всупереч вимогам п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивач не зазначила ціну позову та всупереч вимогам п. 2 ч. 1 ст. 176, ч. 5 ст. 176 ЦПК України позивач не надала доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставки судового збору встановлюються в таких розмірах:

за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2026 рік» з 01 січня 2026 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 328 гривень.

Також установлено, що до позовної заяви додано копію квитанції №2263-9248-3215-5964 від 16 березня 2026 року про сплату судового збору в розмірі 1 331,20 гривень.

Разом з тим, суд ураховує, що окрім вимоги про розірвання шлюбу ОСОБА_1 також заявляє вимоги про визнання майна спільною сумісною власністю та про визнання за кожним з подружжя права власності на частину квартири.

Таким чином, у цій справі позивачу належить надати докази сплати судового збору за 3 вимоги, а саме: за розірвання шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ майна.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

За вимоги про розірвання шлюбу та визнання майна спільною сумісною власністю (як за вимоги немайнового характеру) розмір судового збору становить 2 129,92 гривень (3 328 х 0,4 х 0,8 х 2).

Ураховуючи суму вже сплаченого судового збору (1 331,2 гривень) позивачу за вимоги немайнового характеру слід доплатити судовий збір у розмірі 798,72 гривень.

Щодо порядку оплати судовим збором вимоги майнового характеру, то першочергово позивачу належить визначити ціну позову, яка залежить від дійсної (ринкової) вартості спірного майна станом на дату звернення з позовною заявою до суду. Після визначення ціни позову позивач має сплатити судовий збір у розмірі, що становитиме 1 % від ціни позову, але не менше 1 064,96 гривень та не більше 7 987,2 гривень.

Крім того, всупереч вимогам п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися.

Позивачем не виконано вимоги п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, адже позовна заява не містить переліку (найменування) документів та інших доказів, що додаються до заяви.

Також позивачем не виконано вимоги п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки позовна заява не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Звертаючись до суду з цим позовом, ОСОБА_1 не виконала вимоги ч. 1 ст. 177 ЦПК України, відповідно до якої позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 7 ст. 43 ЦПК України в разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Пунктами 19, 59 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою КМ України від 5 березня 2009 року № 270 (далі - Правила) встановлено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою. Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Основною метою використання опису вкладення є одержання відправником офіційних доказів направлення адресату конкретного переліку документів.

Листування з описом вкладення на відміну від інших відправлень (в тому числі рекомендованим листом) підтверджує вміст конверту, у якому направляється звернення, а тому заповнений у двох примірниках бланк опису вкладення є обов`язковим додатком.

Установлено, що до позовної заяви не додано доказів надіслання відповідачу копії позовної заяви з додатками.

Отже, для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 слід подати до суду позовну заяву в новій редакції (з урахуванням недоліків заяви, наведених в ухвалі про залишення заяви без руху), докази дійсної ринкової вартості спірного нерухомого майна, докази сплати судового збору, а також докази надіслання відповідачу відповідного примірника позову. Тобто, позивачу необхідно подати до суду разом з заявою про усунення недоліків позову також нову редакцію позовної заяви, яка відповідатиме вимогам статтей 175, 177 ЦПК України.

Частиною першою статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст.185 ЦПК України).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 3 ст.185 ЦПК України).

Перерахування судового збору необхідно здійснювати за платіжними реквізитами Корольовського районного суду міста Житомира, зазначеними на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Керуючись ст. ст. 175, 176, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Корольовського районного суду

міста Житомира Лілія ПИЛИПЮК