Справа № 589/1156/26
Провадження № 6/589/123/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2026 рокум. Шостка

Суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Курбанова А.Р., отримавши заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Позика» про заміну сторони виконавчого провадження,-

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «Фінансова компанія «Позика» звернулося до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області із заявою про заміну сторони виконавчого провадження стягувача ТОВ «Фінансова компанія «Онлайн Фінанс» на його правонаступника ТОВ «Фінансова компанія «Позика» у виконавчому провадженні № 65037765, що відкрите на підставі виконавчого напису № 83119, вчиненого 31.10.2020р. приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Гораєм О.С. про стягнення боргу з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова компанія «Онлайн Фінанс».

Під час вирішення питання про призначення заяви до розгляду судом встановлено, що дана заява не підсудна Шосткинському міськрайонному суду Сумської області з огляду на наступне.

Згідно зі ст. 442 ЦПК України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником.

Частиною 2 статті 446 ЦПК України передбачено, що процесуальні питання, пов`язані з виконанням рішень інших органів (посадових осіб), вирішуються судом за місцем виконання відповідного рішення.

Тобто, питання заміни сторони виконавчого провадження з виконання виконавчого напису нотаріуса підлягає розгляду в судах цивільної юрисдикції з урахуванням положень частини другої статті 446 ЦПК України, тобто судом за місцем виконання відповідного рішення.

Визначення місця виконання рішення наведене у статті 24 Закону України «Про виконавче провадження».

За правилами частин першої та другої наведеної статті виконавчі дії провадяться державним виконавцем за місцем проживання, перебування, роботи боржника або за місцезнаходженням його майна. Право вибору місця відкриття виконавчого провадження між кількома органами державної виконавчої служби, що можуть вчиняти виконавчі дії щодо виконання рішення на території, на яку поширюються їхні функції, належить стягувачу. Приватний виконавець приймає до виконання виконавчі документи за місцем проживання, перебування боржника-фізичної особи, за місцезнаходженням боржника-юридичної особи або за місцезнаходженням майна боржника. Виконавчі дії у виконавчих провадженнях, відкритих приватним виконавцем у виконавчому окрузі, можуть вчинятися ним на всій території України.

Виходячи зі змісту статті 24 Закону України «Про виконавче провадження», місцем виконання судового рішення є місце провадження виконавчих дій з його примусового виконання. Такі виконавчі дії провадяться за місцем проживання боржника, місцем його перебування, роботи або за місцем знаходженням його майна.

Отже, місце виконання рішення та місце прийняття до виконання виконавчих документів уповноваженим виконавцем можуть не співпадати та є відмінними правовими категоріями.

Тобто законодавець пов`язує місце виконання рішення не з місцем знаходження кабінету/офісу приватного виконавця/нотаріуса, а з місцем вчинення виконавчих дій щодо конкретного боржника, яким може бути його місце проживання, місце перебування, місце роботи, місце отримання пенсії та/або місце знаходження його майна.

Відповідно до відповіді № 2489164 від 20.03.2026 року щодо отримання інформації про внутрішньо переміщену особу з Єдиної інформаційної системи соціальної сфери місце перебування боржника ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , що належить до територіальної юрисдикції Берестинського районного суду Харківської області.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» внутрішньо переміщеною особою є громадянин України, іноземець або особа без громадянства, яка перебуває на території України на законних підставах та має право на постійне проживання в Україні, яку змусили залишити або покинути своє місце проживання у результаті або з метою уникнення негативних наслідків збройного конфлікту, тимчасової окупації, повсюдних проявів насильства, порушень прав людини та надзвичайних ситуацій природного чи техногенного характеру.

Згідно з ч. 1 ст. 5 вказаного Закону довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у статті 1 цього Закону.

Суд наголошує, що Закон України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» є спеціальним законом щодо статусу вказаних осіб, який підлягає застосуванню при визначенні підсудності.

Дані висновки узгоджуються із правовою позицією Верховного Суду у постанові від 29 липня 2019 року у справі №409/2636/17, в якій Верховний Суд вказав на те, що, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, необхідно також враховувати імперативні положення спеціального Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», згідно зі статтею 5 якого довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у статті 1 цього Закону.

Зазначене також узгоджується з позицією, викладеною Верховним Судом у листі № 435/0/208-26 від 23.02.2026 з питань правозастосування частини першої статті 27 ЦПК України.

Зокрема Верховний Суд зазначив, що якщо у витягу з бази даних відомостей про взяття відповідача на облік як внутрішньо переміщеної особи немає, суд керується інформацією про останнє відоме зареєстроване місце проживання особи з Єдиного державного демографічного реєстру. У разі якщо зареєстроване місце проживання знаходиться на тимчасово окупованій території або в зоні бойових дій, справа розглядається судом, якому визначено територіальну підсудність справ цього району.

Якщо з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб суд установить, що фактичне місце проживання відповідача як внутрішньо переміщеної особи зареєстроване в іншому районі, справа має бути передана за підсудністю згідно зі статтею 31 ЦПК України.

Тобто відомості з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб є підтвердженням місця проживання особи для визначення територіальної підсудності.

Аналізуючи вказане можна зробити висновок, що згідно з правовою позицією Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 24 червня 2024 року у справі № 554/7669/21 (провадження № 61-5805сво23) підсудність визначається саме за зареєстрованим місцем проживання або перебування фізичної особи - сторони у справі. Водночас для внутрішньо переміщених осіб таким зареєстрованим місцем перебування є адреса, внесена до Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб та підтверджена довідкою.

Таким чином місцем виконання виконавчого напису про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості є її зареєстроване місце перебування, яке належить до територіальної юрисдикції Берестинського районного суду Харківської області, а дана заява про заміну сторони виконавчого провадження не підсудна Шосткинському міськрайонному суду Сумської області.

Відповідно до загальних вимог п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що дана справа підлягає передачі за територіальною підсудністю до належного суду - Берестинського районного суду Харківської області.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 31, 32, 442, 446 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали заяви товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Позика» про заміну сторони виконавчого провадження, відкритого на підставі виконавчого напису № 83119, вчиненого 31.10.2020р. приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Гораєм О.С. про стягнення боргу з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова компанія «Онлайн Фінанс», направити за підсудністю до Берестинського районного суду Харківської області (63304, Харківська обл., м. Берестин, вул. Харківська, 127).

Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку ст. 261 ЦПК України.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області А.Р.Курбанова