Справа № 279/7286/25
Провадження № 2/279/441/26
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 березня 2026 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Недашківської Л.А., з секретарем Гончаровою Ю.Ю., розглянувши за правилами загального позовного провадження цивільну справу №279/7286/25 за позовом ОСОБА_1 до Ушомирської сільської ради Коростенського району Житомирської області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_3 звернулася до суду з даним позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом двох місяців з дня набрання судовим рішенням чинності. В обгрунтування своїх вимог посилається на те, що 10.07.2025 року вона звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, але роз`ясненням приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області Кормінець М.М. від 10.07.2025 року №284/02-14/27/2024 їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, так як у встановлений законом термін вона не вступила в права спадкоємця. В листі було зазначено, що приватним нотаріусом 21.02.2024 року було заведено спадкову справу №27/2024 до спадщини померлої на підставі заяви ОСОБА_2 про прийняття спадщини за заповітом. Також вказано, що не залежно від змісту заповіту, відповідно до ст. 1241 ЦК України, вона має право на обов`язкову частку у спадщині як непрацездатна за станом здоров`я, оскільки має 1 групу інвалідності з 16.04.2013 року (встановлену безстроково) та рекомендовано звернутись з позовом до суду про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Зазначила, що не мала змоги вчасно подати заяву про вступ в спадщину після смерті матері з об`єктивних причин, а саме у зв`язку із необхідністю постійного стаціонарного лікування, яке відповідно до епікризів і виписок проводилось з 22.10.2023 року по 23.11.2023 року, з 03.03.2024 року по 07.04.2024 року, з 01.06.2024 року по 14.07.2024 року, з 02.09.2024 року по 27.09.2024 року, з 18.12.2024 року по 15.01.2025 року, з 05.03.2025 року по 04.04.2025 року, з 25.04.2025 року по 25.05.2025 року, з 25.07.2025 року по 21.08.2025 року, з 24.08.2025 року по 24.09.2025 року та з 02.10.2025 року по 22.10.2025 року. Крім того після кожного проходження стаціонарного лікування їй призначалась динамічна реабілітація та корекція підтримуючого лікування.

Просить визнати поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини нею за законом.

Справу розглянуто в порядку загального позовного провадження.

Позивач та її представник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явились. Представник позивача надав суду заяву, в якій просить справу розглянути в їх відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Представник відповідача Ушомирської сільської ради в судове засідання не з`явився, про день і час розгляду справи був повідомлений належним чином.

Відповідач та його представник Барановський І.І. в судове засідання не з`явились. Представник відповідача надав суду заяву, в якій просить справу розглянути в їх відсутність, позовні вимоги не визнають.

Враховуючи, що особи, які беруть участь у справі в судове засідання не з`явились, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, справу розглянуто у відсутність сторін на підставі поданих доказів.

Дослідивши письмові матеріалами справи та проаналізувавши їх в сукупності, суд дійшов висновку про наступне:

У відповідності до ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий та неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст.ст. 12, 13 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках.

Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до статей 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно зі статтею 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає в день відкриття спадщини.

Відповідно до статей 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

При цьому, прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України).

Відповідно до статей 1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Виходячи з вищевикладеного, можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і, як результат, дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.

Виникнення у нього права на спадкування за законом залежить виключно від дій спадкоємців попередньої черги та, лише у разі відмови тих від спадщини, неприйняття ними спадщини або позбавлення права на спадщину, робить названу особу учасником спадкових правовідносин, які, як правило, базуються на родинних стосункам спадкодавця і спадкоємця.

При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Пропуск такого строку позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріуса і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Спадкоємець є таким, що прийняв спадщину, якщо він подав нотаріусу за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважається, що відмовився від спадщини і той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення.

Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

Аналогічний за змістом висновок зробив Верховний Суд у постанові від 03 лютого 2025 року у справі № 496/6349/22.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 26 червня 2019 року № 565/1145/17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Отже, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд оцінює поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Коростень Житомирської області померла ОСОБА_4 . Позивачка по справі є рідною донькою померлої ОСОБА_4 та спадкоємицею за законом.

Як вбачається з наданої інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 80931569 від 24.04.2025 року, слідує, що після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , дата смерті: ІНФОРМАЦІЯ_1 , за номером 72031762 в спадковому реєстрі, заведена спадкова справа 27/2024 Коростенським районним приватним нотаріусом Кормінець М.М., 21.02.2024 року.

Згідно листа відповіді № 284/02-14/27/2024 від 10.07.2025 року приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області Кормінець М.М., на усне звернення ОСОБА_1 про надання письмового роз`яснення щодо оформлення спадкових прав після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її матері - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вбачається, що приватним нотаріусом Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області, 21.02.2024 року була заведена спадкова справа №27/2024 до спадщини померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 на підставі заяви про прийняття спадщини спадкоємця за заповітом, на ім`я якого на все своє майно спадкодавця залишила заповіт, посвідчений Небарачко І.В. приватним нотаріусом Коростенського міського нотаріального округу Житомирської області, 07.05.2019 року за реєстрованим №1160. Тому нотаріусом було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину оскільки спадкоємець у встановлений законом строк не подала нотаріусу заяви про прийняття спадщини та на момент смерті спадкодавця не була зареєстрована за адресою померлої.

Відповідно до наявної копії заповіту, ОСОБА_4 , 07 травня 2019 року склала заповіт, відповідно до якого все своє майно, яке буде належати їй на день її смерті, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, а також все те, що буде належати їй за законом на день її смерті та що згідно із законодавством України може бути успадкованим, у повному обсязі, без будь-яких винятків, заповіла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Також встановлено, що позивач ОСОБА_1 на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем ОСОБА_4 постійно не проживала, а також у визначений законом шестимісячний строк з часу відкриття спадщини не зверталась до нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття.

Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду (постанови Верховного Суду від 11 липня 2022 року у справі № 650/48/20, від 27 квітня 2023 року у справі№750/13008/21, від 14 лютого 2024 року у справі № 754/3327/22).

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 просила визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , посилаючись на її пропуск із поважних причин. Зазначала, що у встановлений законом строк не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, оскільки вона постійно хворіла, перебувала на стаціонарному лікуванні, потім проходила реабілітацію.

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам загалом, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який є у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).

Так, позивач ОСОБА_1 вказує, що строк на прийняття спадщини вона пропустила через тривалу хворобу.

Однак, позивач мала можливість звернутись з заявою до нотаріуса відправивши поштою (з нотаріально засвідченим підписом) або у сільській місцевості через уповноважені органи місцевого самоврядування заяву про прийняття нею спадщини.

При цьому, суд враховує подібні висновки, викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі № 361/8259/18 та інших, згідно яких суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду справи і доводи ОСОБА_1 про неможливість вчасно звернутись до нотаріуса через хворобу та погіршення стану здоров`я.

Так, за даними Епікриз, яка виданий лікарем ОСОБА_5 , вбачається, що ОСОБА_1 перебувала на лікуванні з 22.10.2023 року по 23.11.2023 року, з 03.03.2024 року по 07.04.2024 року, з 01.06.2024 року по 14.07.2024 року, з 02.09.2024 року по 27.09.2024 року, з 18.12.2024 року по 15.01.2025 року, з 05.03.2025 року по 04.04.2025 року, з 25.04.2025 року по 25.05.2025 року, з 25.07.2025 року по 21.08.2025 року, з 24.08.2025 року по 24.09.2025 року та з 02.10.2025 року по 22.10.2025 року.

Отже, у межах строку на прийняття спадщини у період з 22.10.2023 року по 23.11.2023 року ОСОБА_1 30 днів перебувала на амбулаторному лікуванні.

У період з 23.11.2023 року по 29.02.2024 року ОСОБА_1 не була позбавлена можливості за станом здоров`я особисто звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини або направити цю заяву поштою.

Отже, досліджені судом докази свідчать про те, що наявні у ОСОБА_1 хвороби, не позбавляли її можливості звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини або направити цю заяву поштою.

А тому, позивач як спадкоємець за законом першої черги повинна була вчинити активні дії для прийняття спадщини - подати заяву про прийняття спадщини у встановлений ЦК України строк.

Активні дії щодо прийняття спадщини ОСОБА_1 почала вчиняти після спливу шестимісячного строку, звернувшись до нотаріуса із відповідною заявою лише 10.07.2025 року.

Крім цього, суд враховує і ту обставину, що у даній справі існує спір між двома спадкоємцями, а не з територіального громадою. Відповідач ОСОБА_2 , який також є спадкоємцем першої черги, прийняв спадщину у встановленому ЦК України порядку, тому поновленням порушених, на переконання позивачки, прав відбудеться втручання у право власності відповідача, що не відповідатиме принципу пропорційності, а також це призведе до порушення принципу правової визначеності стосовно іншого спадкоємця, який добросовісно реалізувала власні цивільні права.

Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою.

Згідно з правовим висновком, викладеним Верховним Судом України у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, під час вирішення питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Свобода заповіту охоплює особисте здійснення заповідачем права на заповіт шляхом вільного волевиявлення, яке, будучи належно вираженим, підлягає правовій охороні і після смерті заповідача.

Свобода заповіту як принцип спадкового права включає, серед інших елементів, також неодмінність поваги до волі заповідача та обов`язковість її виконання.

Тобто, складаючи заповіт, спадкодавець виражає свою волю на набуття спадкоємцем права на визначене в ньому майно.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46цього Кодексу).

Отже, відкриття спадщини це юридичний термін, що означає настання певних фактів, з якими закон пов`язує виникнення права на спадкування. Це відбувається в день смерті особи або коли її за рішенням суду оголошено померлою. Саме з цим моментом пов`язані важливі аспекти: визначення спадкоємців, строків для прийняття спадщини, складу спадкового майна та видачі свідоцтва про право на спадщину.

Таким чином, позивачка не навела та не обґрунтувала поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, які були б пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї на вчинення дій.

Наведені позивачкою доводи не можуть бути підставою для визнання поважною причини пропуску такого строку, оскільки поважність причин підлягає доведенню на підставі сукупності доказів, які в достатній мірі підтверджують наявність фактів, якими обґрунтовуються вимоги.

З огляду на викладене, у задоволенні позову ОСОБА_1 слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.4, 12, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 258, 263-265, 268, 273, 352 ЦПК України, ст.ст. 1216-1218, 1220,1223, 1268-1270 ЦК України,

У Х В А Л И В:

В позові ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку в 30-денний строк, який обчислюється з дня проголошення (складення) рішення. Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення (складення), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.

Сторони:

Позивач ОСОБА_1 , адреса місця проживання/реєстрації/знаходження: АДРЕСА_1 , РНОКПП- НОМЕР_1 .

Відповідач Ушомирська сільська рада Коростенського району Житомирської області, адреса місця реєстрації/знаходження: 11571, с. Ушомир, вул. Березюка, буд. 17, Коростенський район, Житомирська область, ЄДРПОУ- 04348131.

Відповідач - ОСОБА_2 , адреса місця проживання/реєстрації/знаходження: АДРЕСА_2 , РНОКПП- НОМЕР_2 .

Суддя Леся НЕДАШКІВСЬКА

копія згідно з оригіналом