провадження № 22-ц/824/7623/2026 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Фінагеєв В.О.
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

12 березня 2026 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ судді-доповідача Фінагеєва В.О., суддів Кашперської Т.Ц., Яворського М.А., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 19 грудня 2025 року про призначення експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Приватного підприємства «Харон-Вестоіл», третя особа: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Яскравий 7» про визнання недійсним рішення, угоди, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 19 грудня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 призначено комплексну судову земельну та будівельно-технічну експертизу.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, позивач з пропуском строку на апеляційне оскарження подала апеляційну скаргу.

Відповідно до вимог ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалу було постановлено 19 грудня 2025 року. Перебіг строку на апеляційне оскарження розпочався 20 грудня 2025 року та закінчився 03 січня 2026 року, який є вихідним днем. Відповідно, останній день строку на апеляційне оскарження є перший за ним робочий день, а саме 05 січня 2026 року. Разом із тим, апеляційна скарга направлена засобами поштового зв`язку 22 січня 2026 року.

На обґрунтування причин пропуску строку на апеляційне оскарження позивач в апеляційній скарзі вказує, що ухвалу постановлено без участі позивача та її представника, про її існування позивач дізналась 07 січня 2026 року, отримала копію оскаржуваної ухвали 08 січня 2026 року.

Згідно ч. 5 ст. 272 ЦПК України, учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом.

Відповідно до ч. 6 ст. 272 ЦПК України, якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Згідно ч. 7 ст. 272 ЦПК України, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Як вбачається із матеріалів справи, оскаржувану ухвалу доставлено до електронного кабінету представника позивача ОСОБА_2 19 грудня 2025 року о 21:55 год., а тому, вона вважається врученою стороні позивача у робочий день, наступний за днем її відправлення, тобто 22 грудня 2025 року.

З 23 грудня 2025 року по 06 січня 2026 року ОСОБА_1 мала право на безумовнепоновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження у межах строків, визначених ч. 2 ст. 354 ЦПК України

Дану апеляційну скаргу було направлено засобами поштового зв`язку 22 січня 2026 року, тобто поза межами тридцяти днів з дня вручення стороні позивача повного судового рішення.

За вказаних обставин, посилання на отримання оскаржуваної ухвали 08 січня 2026 року, як на підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження, є безпідставні.

За ч. 3 ст. 354 ЦПК України, строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 лютого 2026 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано апелянту строк для усунення недоліків - протягом десяти днів з моменту вручення ухвали.

Позивач ОСОБА_1 мала подати до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, у якій вказати інші підстави для такого поновлення.

03 березня 2026 року на адресу Київського апеляційного суду від ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків, яку направлено засобами поштового зв`язку 23 лютого 2026 року. Відтак, перебіг строку на усунення недоліків розпочався 24 лютого 2026 року та закінчився 05 березня 2026 року.

У даній заяві вказано, що адвокат Ліпатов І.А. не поставив до відома позивача ОСОБА_1 про наявність оскаржуваної ухвали від 19 грудня 2025 року, на контакт протягом тривалого часу не виходить, взаємовідносини з ним фактично припинилися і є розірвані. Позивач зараз перебуває в пошуку іншого, професійного адвоката. Пропуск строку на апеляційне провадження (в період з 05 січня 2026 року по 22 січня 2026 року) зумовлений об`єктивними та непереборними обставинами, пов`язаними з дією правового режиму воєнного стану на території України. Зокрема, на території міста Києва мали місце регулярні ракетні обстріли та загрози повітряних атак, тривалі повітряні тривоги, аварійні та стабілізаційні відключення електроенергії та теплопостачання, перебої в роботі громадського транспорту, засобів зв`язку та електронних сервісів. Зазначені обставини, а також необхідність перебування позивача ОСОБА_1 в укриттях під час повітряних тривог, істотно ускладнювали та унеможливлювали своєчасне здійснення процесуальних дій, зокрема підготовку та подання позивачем апеляційної скарги на ухвалу від 19 грудня 2025 року. Пропуск строку є незначним з огляду на об`єктивні обставини та не є наслідком недбалості або зловживання процесуальними правами позивача.

Разом із тим, вказані позивачем підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження є неповажними з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 64 ЦПК України, про припинення представництва або обмеження повноважень представника за довіреністю має бути повідомлено суд шляхом подання письмової заяви.

Зазначаючи, що правовідносини позивача з адвокатом Ліпатовим І.А. припинилися і є розірвані, ОСОБА_1 жодного доказу зазначеним обставинам суду не надала.

Заяви про припинення повноважень Ліпатова І.А., як представника ОСОБА_1 , матеріали справи не містять.

Таким чином, станом на час отримання копії ухвали адвокат Ліпатов І.А. мав на це відповідні повноваження, а тому, сторона позивача отримала оскаржувану ухвалу 22 грудня 2025 року у порядку ст. 272 ЦПК України.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Сам лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на зміну способу життя.

Враховуючи, що місце проживання позивача та місце здійснення діяльності її представника, розташування суду першої й апеляційної інстанцій не знаходяться у зоні бойових дій, зазначені позивачем причини пропуску строку на апеляційне оскарження є не поважними.

Повітряні тривоги не можуть бути основною та поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги, оскільки довготривалі повітряні тривоги не мають постійного та довготривалого характеру. Більш того, тривоги оголошуються у різних регіонах України та не носять постійного, безперервного характеру, що свідчить на наявну можливість скаржника звернутись до суду з моменту постановлення ухвали суду першої інстанції протягом 15-денного строку.

Схожої позиції дотримується Верховний Суд в ухвалі від 10 березня 2023 року у справі №540/1285/22.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 08 січня 2025 року у справі № 295/4031/24 зазначено, що застосування аварійних відключень електроенергії, тривала відсутність електропостачання також не можуть бути обґрунтованими підставами для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки заявником не надано жодних доказів з приводу об`єктивної неможливості направлення скарги в установлений законом строк із цієї підстави.

Отже, підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, вказані ОСОБА_1 у апеляційній скарзі та заяві на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, є неповажними.

Таким чином, станом на 12 березня 2026 року вимоги ухвали суду апеляційної інстанції від 19 лютого 2026 року виконано не було, а саме, вказані підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження у заяві на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, є неповажними.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 521/2816/15-ц зазначено, що «апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарженні не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Вказане процесуальне порушення є самостійною підставою для скасування як оскарженого судового рішення апеляційного суду, так і ухвали апеляційного суду про поновлення строку на апеляційне оскарження і відкриття апеляційного провадження, та направлення справи до апеляційного суду зі стадії відкриття апеляційного провадження».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 квітня 2021 року у справі № 640/3393/19, зроблено висновки про те, що «причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій і підтверджені належними доказами».

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя, у тому числі доступність до апеляційного оскарження судового рішення.

На відміну від права на справедливий суд, право на доступ до суду не є абсолютним.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. v. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

За таких обставин, встановлення діючим законодавством права на апеляційний перегляд справи не може бути підставою для невиконання особою, яка бажає реалізувати своє право на апеляційне оскарження судового рішення, норм законодавства, які визначають дотримання певних умов для здійснення такого права.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України правові підстави для відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 19 грудня 2025 року відсутні.

Керуючись статтями 354, 358 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 19 грудня 2025 року про призначення експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Приватного підприємства «Харон-Вестоіл», третя особа: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Яскравий 7» про визнання недійсним рішення, угоди.

Надіслати учасникам справи копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження. Надіслати апеляційну скаргу з доданими до неї матеріалами особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач В.О. Фінагеєв

Судді Т.Ц. Кашперська

М.А. Яворський