Справа № 699/1956/25
Номер провадження № 2/699/431/26
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.03.2026 м. Корсунь-Шевченківський

Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області у складі головуючого судді Мельника А.В., за участю секретаря судових засідань Таран О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Корсунь-Шевченківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області з позовною заявою про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Вимоги позивача мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла знайома нашої сім`ї гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка за життя склала заповіт на все своє майно на ім`я позивача. Позивач зазначає, що про наявність заповіту йому стало відомо тільки у жовтні 2025 року після смерті свого рідного брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 на території Чеської Республіки. Після похорон брата серед його документів був вищезгаданий заповіт на моє ім`я. Проте в подальшому ані брат, ані гр. ОСОБА_2 , ані Виграївська сільська рада не повідомили позивача, як спадкоємця, про наявність заповіту на його користь, тому позивач пропустив строки звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Ураховуючи зазначені обставини, позивач вважає, що строк для прийняття спадщини був пропущений ним з поважних причин та просить визнати поважною причину пропуску ним строку для прийняття спадщини та визначити йому місячний додатковий строк для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Ухвалою судді від 16.12.2025 прийнято до розгляду указану позовну заяву, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 11.02.2026 справу призначено до судового розгляду.

Про дату, час та місце розгляду справи учасники були повідомлені належним чином, звернулися до суду про розгляд справи без їхньої участі, при цьому відповідач Корсунь-Шевченківська міська рада у своїй заяві зазначив, що не заперечує проти задоволення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали, справи суд встановив такі обставини.

Згідно з матеріалами справи ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть (а.с.7).

Після її смерті відкрилася спадщина на будинок з надвірними спорудами, який знаходиться на приватизованій земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 .

За життя спадкодавця залишила заповіт від 01.12.2015, посвідчений секретарем Виграївської сільської ради, Корсунь-Шевченківський району, Черкаської області,

Куклою В.М., зареєстровано у реєстрі за № 19, яким заповіла будинок з надвірними спорудами, який знаходиться на приватизованій земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 та на усе майно, що буде належати їй на день смерті, де б воно не знаходилось і з чого не складалось, а також все те, на що спадкодавця за законом буде мати право, заповіла ОСОБА_1 від 19.12.1983 р.н., податковий номер НОМЕР_1 (а.с. 8).

Позивачем як докази надано витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі

№ 74799047 від 30.10.2025 (а.с. 9); державний акт на право власності на земельні ділянку серія ЧР № 107402 від 14.05.2004 виданий ОСОБА_2 (а.с.11); маршрутний лист в якому повідомлено, що тіло гр. ОСОБА_4 , який помер у місті Прага, 13.10.2025 року, перевозиться автомобілем НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_5 до місця поховання у м. Корсунь-Шевченківський, Черкаська область, Україна (а.с.10).

Постановою приватного нотаріуса Звенигородського районного нотаріального округу Черкаської області Центрального міжрегіонального управління юстиції (м.Київ) Бедратої-Скляр Наталії Миколаївни від 30.10.2025 відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, що залишилося після смерті. ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропуском позивачем встановленого ст. 1270 ЦК України шестимісячного строку на прийняття спадщини. З огляду на вказане нотаріус роз`яснила позивачу право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За приписами ст.1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини, тобто у день смерті спадкодавця.

Згідно з положеннями ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як зазначено у позові, у шестимісячний строк після смерті спадкодавця позивач не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що йому не було відомо про наявність заповіту на його користь.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої ст. 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи.

Тобто суд, розглядаючи такі позови встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності.

Дослідивши надані позивачем докази, виходячи із встановлених обставин, суд дійшов висновку про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання позивачем заяви про прийняття спадщини у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку, які пов`язані з необізнаністю про наявність заповіту померлого спадкодавця ОСОБА_2 , про існування якого позивач дізнався після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини.

Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано у постановах Верховного Суду від 22.12.2021 по справі № 703/4978/19, провадження № 61-13783св21 від 25.03.2020 у справі № 642/2539/18-ц, від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17, від 28.10.2019 у справі № 761/42165/17, від 06.06.2018 у справі № 315/765/14-ц, що свідчить про сталість судової практики в спірних правовідносинах.

Необізнаність про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини для осіб, які не є спадкоємцями першої черги або кожної наступної черги, у разі їх обізнаності про відсутність спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом.

Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду (постанова від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24).

Суд виснує, що позивач своєчасно не прийняв спадщину з поважних причин, так як йому не було відомо про наявність заповіту, залишеного на його ім`я.

Беручи до уваги що відповідач проти задоволення позову не заперечував, будь-чиї права чи законні інтереси рішенням суду порушені не будуть, суд дійшов висновку про необхідність визначення позивачу додаткового строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 .

Разом з тим суд вважає місячний строк достатнім для подання заяви про прийняття спадщини. З огляду на викладене суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. 1217, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 2, 10, 12, 13, 81, 89, 200, 206, 263-265, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Корсунь-Шевченківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 у додатковий строк один місяць для подання ним заяви до нотаріуса про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини починається з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , реєстраційний номер ОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , електронна адреса відсутня, засіб зв`язку: тел.: НОМЕР_3 , інші дані не відомо.

Відповідач: КОРСУНЬ-ШЕВЧЕНКІВСЬКА МІСЬКА РАДА, код ЄДРПОУ: 339 17 227, код КОАТУУ: , місце знаходження: Черкаська обл. м. Корсунь-Шевченківський, вул. Шевченка, буд. 42, поштовий індекс: 19402, засіб зв`язку: тел.

04735-2 40 00, інші дані не відомо.

СуддяМельник А.В.