Справа № 696/161/26
Провадження № 2/696/274/26
26 березня 2026 року м. Кам`янка
Кам`янський районний суд Черкаської області в складі
головуючої судді Ніколенко О.Є.,
секретаря Старущенко Н.П.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
ТОВ «ФК «ЄАПБ» звернулося до суду з вищевказаним позовом.
Обґрунтовуючи вимоги даного позову, позивач вказує на те, що 09.09.2024 року між ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір № 8267928, відповідно до умов якого відповідач отримав кредит, сума якого складає 4500 грн.
28.10.2025 між ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» та ТОВ «ФК «ЄАПБ» укладено договір факторингу №28102025, відповідно до умов якого право вимоги за кредитним договором №8267928 від 09.09.2024, укладеним між ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» та ОСОБА_1 , перейшло до ТОВ «ФК «ЄАПБ».
28.01.2025 року між ТОВ «МАКС КРЕДИТ» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір № 00-10186691, відповідно до умов якого відповідач отримав кредит, сума якого складає 4000 грн.
14.08.2025 між ТОВ «МАКС КРЕДИТ» та ТОВ «ФК «ЄАПБ» укладено договір факторингу №14082025-МК/ЄАПБ, відповідно до умов якого право вимоги за кредитним договором №00-10186691 від 28.01.2025, укладеним між ТОВ «МАКС КРЕДИТ» та ОСОБА_1 , перейшло до ТОВ «ФК «ЄАПБ».
Таким чином, станом на момент передачі права вимоги заборгованість відповідача за кредитним договором № 00-10186691 від 28.01.2025 становить 7767,20 грн, з яких: 4800 грн заборгованість за основною сумою боргу, 1767,20 грн заборгованість за відсотками, 1200 грн штрафних санкцій.
Ухвалою Кам`янського районного суду Черкаської області від 16.02.2026 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Позивач просить суд прийняти позовну заяву до розгляду та розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. У випадку неявки в судове засідання відповідача просить ухвалити заочне рішення.
Відповідач у судове засідання не з`явився, був повідомлений про місце та дату проведення судового засідання належним чином.
Причини неявки у судове засідання відповідач не повідомив, відзив, заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за його відсутності суду не надав.
За таких обставинах суд визнає неявку відповідача неповажною та розглядає справу у його відсутності, провівши на підставі вимог ст.281 ЦПК України заочний розгляд справи.
Відповідно до вимог ч. 14 ст. 7, ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу судом не здійснюється.
Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що 09.09.2024 року між ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» та ОСОБА_1 було укладено договір про надання споживчого кредиту № 8267928, шляхом підписання відповідачем електронним підписом одноразовим ідентифікатором кредитного договору № 8267928 від 09.09.2024 з додатками, відповідно до умов якого відповідач отримав кредит, сума якого складає 4500 грн. на строк 360 днів, з стандартною денною процентною ставкою 1%, зниженою денною процентною ставкою 0,01%.
28.10.2025 між ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» та ТОВ «ФК «ЄАПБ» укладено договір факторингу №28102025, відповідно до умов якого право вимоги за кредитним договором №8267928 від 09.09.2024, укладеним між ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» та ОСОБА_1 , перейшло до ТОВ «ФК «ЄАПБ».
Відповідачем на виконання умов договору №8267928 від 09.09.2024 було здійснено оплату кредиту в розмірі 6572,35 грн, що підтверджується розрахунком заборгованості.
Крім того, 28.01.2025 року між ТОВ «МАКС КРЕДИТ» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір № 00-10186691, шляхом підписання відповідачем електронним підписом одноразовим ідентифікатором кредитного договору № 00-10186691 від 28.01.2025 з додатками, відповідно до умов якого відповідач отримав кредит, сума якого складає 4000 грн. на строк 360 днів, з стандартною денною процентною ставкою 0,94%.
14.08.2025 між ТОВ «МАКС КРЕДИТ» та ТОВ «ФК «ЄАПБ» укладено договір факторингу №14082025-МК/ЄАПБ, відповідно до умов якого право вимоги за кредитним договором №00-10186691 від 28.01.2025, укладеним між ТОВ «МАКС КРЕДИТ» та ОСОБА_1 , перейшло до ТОВ «ФК «ЄАПБ».
Відповідачем на виконання умов договору № 00-10186691 від 28.01.2025 було здійснено оплату кредиту в розмірі 1128 грн, що підтверджується розрахунком заборгованості.
Відповідно до витягу з Реєстру боржників до Договору факторингу № 14082025-МК/ЄАПБ від 14.08.2025 та розрахунку заборгованості станом на 14.08.2025 заборгованість відповідача за кредитним договором № 00-10186691 від 28.01.2025 становить 7767,20 грн, з яких: 4000 грн заборгованість за основною сумою боргу, 800 грн заборгованість за комісією, 1767,20 грн заборгованість за відсотками, 1200 грн штрафних санкцій.
Відповідно до ч. 1 ст. 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 639 ЦК України, якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-комунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі.
Договір позики підписано електронним підписом позичальника, відтворений шляхом використання позичальником одноразового ідентифікатора (електронного підпису) і був надісланий на номер моб. телефону відповідача, про що свідчить п. 7 договору позики, реквізити та підпис сторін.
Відповідно до ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Відповідно до ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
При укладенні договору сторони досягли згоди щодо предмету та строку дії договору, порядку його укладення.
Отже, при підписанні кредитних договорів відповідач був повністю ознайомлений із їх умовами.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до частини першої статті 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.
Відповідно до ч.1 ст. 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, розмір і порядок одержання яких встановлюються договором.
Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ст. ст. 525, 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору і одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Сторонами у зобов`язанні є боржник і кредитор (ч. 1 ст. 510 ЦК України).
Кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги) (п. 1 ч. 1 ст. 512 ЦК України). Кредитор у зобов`язанні не може бути замінений, якщо це встановлено договором або законом (ч. 3 ст. 512 ЦК України).
До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 514 ЦК України). Обсяг і зміст прав, що переходять до нового кредитора, залежать від зобов`язання, в якому здійснюється відступлення права вимоги.
Відступлення права вимоги за своєю суттю означає договірну передачу зобов`язальних вимог первісного кредитора новому кредитору. Відступлення права вимоги відбувається шляхом укладення відповідного договору.
Заміна особи в окремих зобов`язаннях через волевиявлення сторін (відступлення) права вимоги є різновидом правонаступництва.
У зв`язку із заміною кредитора у зобов`язанні саме зобов`язання зберігається цілком і повністю, змінюється лише його суб`єктний склад в частині кредитора.
Відповідно до ст. 516 ЦК України заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов`язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов`язку первісному кредиторові є належним виконанням.
Враховуючи наведене вище, суд прийшов до висновку про те, що відповідач взятих на себе кредитних зобов`язань в строки передбачені договорами належним чином не виконав.
Крім того, позивач у позовній заяви просить стягнути з відповідача неустойку.
У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України).
За ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
За допомогою неустойки (штрафу, пені) допускається забезпечувати виконання значної кількості зобов`язань. Зокрема, неустойка може забезпечувати виконання: договірних зобов`язань, що традиційно для цивільного обороту, оскільки в більшості випадків, саме в договорі його сторони встановлюють неустойку (штраф або пеню). Причому, це може відбуватися як під час укладення договору для забезпечення виконання зобов`язання, так і після, але до виконання тих зобов`язань, які виникли на його підставі.
Пеня, як різновид неустойки, характеризується такими ознаками: а) застосування виключно у грошових зобов`язаннях; б) можливість встановлення тільки за такий вид порушення зобов`язання, як прострочення виконання (порушення умови про строки); в) обчислення у відсотках від суми несвоєчасно виконаного зобов`язання; г) триваючий характер нарахування пені за кожен день прострочення.
Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (частина друга статті 551 ЦК України).
Звертаючись до суду із позовом, ТОВ «ФК «ЄАПБ» просило стягнути із відповідача зокрема і неустойку за кредитним договором № 8267928 від 09.09.2024 в розмірі 8145 грн та за кредитним договором №00-10186691 від 28.01.2025 в розмірі 1200 грн.
Разом з тим, відповідно до п. 18 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
У постанові Верховного Суду від 06 вересня 2023 року у справі №910/8349/22 суд прийшов до висновку щодо застосування пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України до зобов`язань, які виникли на підставі окремих договорів. Зокрема, вказувалося, що: на договір про надання поворотної фінансової допомоги (позики) розповсюджується дія пункту 18 Прикінцеві та перехідні положення ЦК України.
Тлумачення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: 1) в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; 2) в договорах, на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; 3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною 2 статті 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 31.01.2024 у справі №183/7850/22.
Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року на території України з 24 лютого 2022 року строком на 90 днів введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та діє на теперішній час.
Таким чином, враховуючи положення п. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, позовні вимоги щодо стягнення неустойки за кредитним договором № 8267928 від 09.09.2024 в розмірі 8145 грн та за кредитним договором №00-10186691 від 28.01.2025 в розмірі 1200 грн не підлягають задоволенню.
Отже, суд приходить до переконання, що позовні вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості підлягають частковому задоволенню в розмірі, а саме за кредитним договором № 8267928 від 09.09.2024 у розмірі 9420,58 грн, з яких: 4321,37 грн заборгованість за основною сумою боргу, 5099,21 грн заборгованість за відсотками, та за кредитним договором № 00-10186691 від 28.01.2025 у розмірі 6567,20 грн, з яких: 4800 грн заборгованість за основною сумою боргу, 1767,20 грн заборгованість за відсотками.
За правилами ч. 2 ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідачки на користь позивача понесені ним документально підтверджені витрати на оплату судового збору в розмірі 2100,30 грн., що пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст. ст. 13, 81, 141, 279, 263-265, ЦПК України, на підставі ст. ст. 526, 527, 530, 536, 546, 549, 610, 611, 625, 629, 638, 1048, 1049, 1054, 1055 ЦК України, суд,
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» заборгованість:
- за кредитним договором № 8267928 від 09.09.2024 у розмірі 9420 (дев`ять тисяч чотириста двадцять) грн 58 коп., з яких: 4321,37 грн заборгованість за основною сумою боргу, 5099,21 грн заборгованість за відсотками;
- за кредитним договором № 00-10186691 від 28.01.2025 у розмірі 6567 (шість тисяч п`ятсот шістдесят сім) грн 20 коп., з яких: 4800 грн заборгованість за основною сумою боргу, 1767,20 грн заборгованість за відсотками.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» суму сплаченого судового збору за подання позовної заяви у розмірі 2100 (дві тисячі сто) грн 30 коп.
В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Повний текст судового рішення складено 26.03.2026.
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .
Суддя О.Є. Ніколенко