БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/1435/25
Провадження № 2-п/497/2/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про розгляд заяви про перегялд заочного райшення

25.03.2026 року м.Болград

Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Кодінцевої С.В.

за участю секретаря судового засідання Мунтянової В.Р.,

заявника (відповідача) ОСОБА_1 ,

представника заявника (відповідача) Чаленка І.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі за позовною заявою Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

08.09.2025 року Болградським районним судом Одеської області постановлено в заочному порядку судове рішення по справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

08.01.2026 року представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 подав до суду заяву про перегляд вищеназваного заочного рішення суду, посилаючись на те, що лише 18.12.2025 року ОСОБА_1 дізнався про постановлене рішення, отримавши його в канцелярії суду.

19.12.2025 року представником заявника було подано заяву про надання можливості на ознайомлення з матеріалами справи та 26.12.2025 року представник ознайомився з матеріалами справи та отримав копію заочного рішення суду від 08.09.2025 року.

За результатами ознайомлення з матеріалами справи, на думку представника вбачається наявність підстав для перегляду зазначеного заочного рішення суду з огляду на наступне.

Ухвалюючи заочне рішення, суд виходив з належного повідомлення відповідача. Однак, представник зазначає, що відповідач до 2024 року перебував на військовій службі та фактично проживає в м.Чорноморськ Одеської області, та не отримував ухвали суду, позовної заяви та не знав про розгляд даної справи судом. Заочне рішення також не отримував, лише в грудні дізнався про його постановлення. Отже, не можна вважати встановленим факт навмисного ігнорування відповідачем судових повісток та за таких обставин відповідач по справі ОСОБА_1 , не може вважатись належним чином повідомленим, отже, є всі підстави для поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно ч.1 ст.288 ЦПК України, Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Виходячи із документів, наявних у матеріалах справи, представник вважає, що є всі підстави стверджувати про наявність підстав для відмови у позовних вимогах виходячи із наступного:

Наданий же позивачем до матеріалів позовної заяви розрахунок заборгованості за договорами не є належними та допустимим доказами наявності цивільно-правових відносин між сторонами у справі, оскільки по суті є калькуляцією, якою позивач обґрунтовує розмір своїх вимог. Однак розрахунок заборгованості не є тим документом, який підтверджує наявність або відсутність коштів на рахунку особи та факт проведення певних фінансових операцій (ВСУ у справі № 6-16цс15 від 11 березня 2015 року).

Також, матеріали справи не містять самого кредитного Договору (Умов кредитування) від 16.02.2021 року, які згідно змісту Оферти є невід`ємною частиною Договору.

ВСУ по справі № 6-240цс14 за позовом AT КБ «ПриватБанк» про стягнення заборгованості за кредитним договором, зазначено, якщо Умови кредитування не підписані відповідачем, то у такому разі їх неможливо визнати належним та допустимим доказом по справі вказані умови не є складовою частиною укладеного між ним та банком договору.

Отже, Умови (Оферта), не можуть сприйматись в якості договору оскільки, містять ознаки узагальнених правил користування банківськими послугами, а за умови відсутності підпису позичальника не є належним доказом у зв`язку із тим, що не мають вказівок про зобов`язання конкретного клієнта.

Крім цього, сам по собі Договір (Умови, Оферта) не можна вважати доказом надання кредитних коштів, у зв`язку з тим, що він за своєю правовою природою є консенсуальним договором, згідно якого на етапі підписання не виникають правовідносини за договором кредиту (ст. 1054 ЦК України). В ньому зазначаються лише умови, порядок надання кредитних коштів, строки надання цих коштів, умови повернення тощо.

В матеріалах справи відсутні докази на підтвердження видачі позичальнику банківської карти.

Відсутність зазначених документів, з метою дотримання вимог законодавства визначених ст.263 ЦПК України, з метою об`єктивного розгляду справи з дотриманням прав та інтересів учасників справи, потребує їх дослідження, що не є можливим при розгляді заяви про перегляд заочного рішення.

Щодо наданого позивачем Паспорту кредиту:

Згідно правового висновку викладеного в Постанові ОП ВС-КЦС від 23.05.2022 в справі № 393/126/20, провадження № 61-14545сво20, - «Потрібно розмежовувати форму правочину та спосіб підтвердження виконання переддоговірного обов`язку кредитодавцем по наданню споживачу інформацїі, необхідної для порівняння різних пропозицій кредитодавця.

Способом підтвердження виконання переддоговірного обов`язку кредитодавця є паспорт споживчого кредиту. Ознайомлення з паспортом споживчого кредиту, його підписання споживачем не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми, оскільки в паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту.

За таких обставин Верховний Суд у складі Об?єднаної палати Касаційного цивільного суду вбачає наявні підстави для відступу від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: від 02 грудня 2020 року у справі № 284/157/20-ц (провадження № 61- 13569св20), від 18 листопада 2020 року у справі N9 313/346/20 (провадження № 61-14573св20) та у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 грудня 2019 року у справі № 467/555/19 (провадження № 61-17707св19), про те, що паспорт споживчого кредиту є невід?ємною складовою частини спірного кредитного договору з огляду на згоду позичальника з умовами кредитування, яка підтверджена його підписом».

Окрім іншого, матеріали справи не містять підтвердження отримання ОСОБА_1 досудової вимоги кредитора, яку між іншим відповідно вимог ч.4 ст.16 ЗУ «Про споживче кредитування, кредитодавець має право вимагати повернення споживчого кредиту, строк виплати якого ще не настав, в повному обсязі, у разі затримання споживачем сплати частини споживчого кредиту та/або процентів щонайменше на один календарний місяць.

Щодо строків позовної давності

Початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Таким чином, у разі неналежного виконання позичальником зобов`язань за кредитним договором позовна давність за вимогами кредитора про повернення кредитних коштів та процентів за користування кредитом, повернення яких відповідно до умов договору визначено періодичними щомісячними платежами, повинна обчислюватися з моменту настання строку погашення чергового платежу. (Постанова ВСУ № 6-61цс14)

Представник звертає увагу, що воєнний стан не скасовано, проте, позивач знайшов можливість звернутись до суду.

У цій справі сторони строк договору окремо не визначили, а погодили строк кредитування, термін закінчення кредитування, а також термін щомісячного виконання зобов`язання (п.36).

Оскільки договір встановлює окремі зобов`язання, які деталізують обов`язок відповідача повернути борг частинами та передбачають самостійну відповідальність за невиконання цього обов`язку, то незалежно від визначення у договорі строку кредитування право позивача вважається порушеним з моменту порушення відповідачем терміну внесення чергового платежу.

Згідно наданої позивачем виписки (а.с.14), право кредитора було порушено 18.05.2021 року після несплати позичальником чергового платежу, про що свідчить статус кредиту - «Перенесення заборгованості по кредиту на рахунок простроченої заборгованості за кредитним договором № 501296370 від 16.02.2021». Отже, строк позовної давності сплинув 18.05.2024 року.

Відповідно, з зазначеного впливає, що у випадку порушення позичальником порядку погашення кредиту, визначеного щомісячними платежами та узгодження умов дострокового повернення кредитних коштів, договір припиняє свою дію адже, у позичальника виникає обов`язок повернення всього залишку невиплаченого кредиту та відсотків за користування, в межах строку, що обумовив наявність такого обов`язку - порушення графіку платежів.

Також, представник звертає увагу, що позивачем, клопотання про поновлення процесуальних строків - не заявлялось.

Отже, враховуючи наведене вище, слід дійти висновку, що позивач звернувся до суду з позовною заявою 2025 року, поза межами строку позовної давності.

Щодо нарахованих відсотків

ВП-ВС від 28 березня 2018 року по справі № 444/9519/12, провадження № 14-10цс18 крім розмежування судом понять «строк договору», «строк виконання зобов`язання» і «термін виконання зобов`язання» (пп.29-35) зокрема зазначено, що право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України. В охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання. З огляду на вказане Велика Палата Верховного Суду відхиляє аргументи позивача про те, що на підставі статті 599 та частини четвертої статті 631 ЦК України він мав право нараховувати передбачені договором проценти до повного погашення заборгованості за кредитом, (пп. 54, 55).

В Постанові ВСУ № 6-16цс15 від 11.03.2015 року зокрема зазначено, що: - «Відсутність позову про визнання кредитного договору недійсним як оспорюваного правочину не може бути перешкодою для неврахування інтересів позичальника при вирішенні справи за позовом банку до позичальника про стягнення заборгованості за кредитним договором».

Таким чином, з наведеного вище впливає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню як з підстав недоведеності так і за сплином строків позовної давності.

З цих підстав представник позивача просить:

-поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення;

-скасувати заочне рішення Болградського районного суду від 08.09.2025 року по справі № 497/1435/25, провадження № 2/497/1022/25;

-застосувати наслідки сплину строків позовної давності.

-у позовних вимогах АТ «СЕНС БАНК» - відмовити у повному обсязі.

Ухвалою суду від 12.01.2026 року прийнято заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі за позовом АТ «Сенс Банк» до ОСОБА_1 та призначено судове засідання на 17.02.2026 року о 10:00 годині (а.с.27), про що повідомлено сторін (а.с.28). При цьому, суд визнав обов`язковою явку в судове засідання заявника ОСОБА_1 для дачі особистих пояснень.

В судове засіданні 17.02.2026 року:

-заявник (відповідач) не прибув, повідомлявся згідно вимог чинного законодавства. Поштовий рекомендований лист надісланий за фактичною адресою місця проживання: АДРЕСА_1 (а.с.31-33). Разом з цим повідомлений належним чином шляхом надіслання копії ухвали суду на наявну у справі електронну пошту заявника, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (а.с.29);

-представник заявника (відповідача) не прибув, подав заяву про відкладення судового розгляду на іншу дату в зв?язку з його зайнятістю в іншому судовому процесі (а.с.35);

-представник позивача АТ «Сенс Банк» повідомлений належним чином (а.с.34) не прибув.

Протокольною ухвалою суду від 17.02.2026 року клопотання представника заявника задоволено, судове засідання відкладено на 11:00 годину 25.03.2026 року (а.с.37), про що повідомлено сторін по справі (а.с.38-40). Вдруге визнано обов?язковою участь заявника (відповідача) в судове засідання.

27.02.2026 року представник позивача надіслала додаткові пояснення по справі, згідно яких заперечувала щодо задоволення заяви відповідача ОСОБА_1 , наполягала на відмові (а.с.41-45).

В судове засідання 25.03.2026 року:

- заявник (відповідач) підтримав вимоги заяви, надав пояснення з підстав зазначених в заяві. Пояснив, що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , втім фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Поштову кореспонденцію, а ні з банку, а ні з суду не отримував, про розгляд цієї справи судом та про постановлене рішення відомо не було. Лише після блокування банківської картки, дізналася у виконавчій служби про постановлене судом рішення.

Кредитні правовідносини з АТ «Альфа-Банк» були, але не пам`ятає на яку суму кредиту брав та чи сплатив заборгованість за кредитним договором.

- представник заявника (відповідача) підтримав вимоги заяви, доводи довірителя та наполягав на її задоволенні. Надав пояснення з підстав зазначених в цій заяві;

- представник позивача, будучи належним чином повідомленою не з?явилася, в додаткових поясненнях зазначила клопотання про розгляд справи у відсутність представника (а.с.44).

Відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Розглянувши доводи викладені в заяві ОСОБА_1 від 08.01.2026 року, дослідивши матеріали цивільної справи 497/1435/25, суд дійшов наступного висновку.

В провадженні суду з 25.06.2025 року перебувала позовна заява Акціонерного Товариства «ТСенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Суд призначав судове засідання по справі на 10:00 годину 08.09.2025 року (а.с.62 матеріали справи), належним чином сповіщав сторін по справі, про що в матеріалах справи наявні відповідні докази (а.с.63 матеріали справи).

Судова повістка надсилалася на ім`я відповідача за адресою його місця постійної реєстрації: АДРЕСА_2 (а.с.63 матеріали справи).

Згідно довідки ВОМІРМП УПРЕ ГУ ДМС в Одеській області від 25.08.2025 року відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.64 матеріали справи).

Рекомендований поштовий лист повернувся до суду без вручення з відміткою листоноші, що адресат відсутній за вказаною адресою (а.с.65-67 матеріали справи).

Суд взяв до уваги, що у випадку, якщо зазначено, що «Адресат відмовився» чи «Адресат відсутній за вказаною адресою», то відповідно до положень пунктів 3, 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, судова повістка вважається врученою в день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки, і особа вважається повідомленою.

Що відповідає висновку, який викладено в постанові КЦС ВС від 01.12.2023 № 591/4832/22 (61-10261св23): «Довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку з «відсутністю за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки».

Зазначеного було достатньо для постановлення заочного рішення суду.

Болградським районним судом Одеської області 08.09.2025 року постановлено заочне рішення по справі, яким стягнуто з ОСОБА_1 … на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк» … заборгованість за кредитом № 501296370 від 16.02.2021 року, яка станом на 10.03.2025 складає становить 58499.69 гривень (п`ятдесят вісім тисяч чотириста дев`яносто дев`ять гривень 69 копійок), з яких: - за кредитом: 32 585,73 гривень; - по відсотках: 25 913,96 гривень;

та - судові витрати в розмірі 2422.40 гривень (дві тисячі чотириста двадцять дві гривні 40 копійок) судового збору; - витрати на професійну правничу допомогу 5000.00 гривень (п`ять тисяч гривень).

В іншій частині позовних вимог відмовити (а.с.70-74 матеріали).

Копію вищезазначеного заочного рішення суд надсилав на адресу місця постійної реєстрації відповідача ОСОБА_1 , про що свідчить супровідний лист від 08.09.2025 року (а.с.55 матеріали справи).

Однак, поштовий лист повернувся до суду без вручення з відміткою листоноші «Адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.78-79 матеріали справи).

В заяві про перегляд заочного рішення суду заявник (відповідач) ОСОБА_1 вказав адресу фактичного місця проживання: АДРЕСА_1 (а.с.1), про що також пояснив в судовому засіданні.

Відповідно до ст.128 ЦПК України (в редакції чинній на час розгляду справи судом жовтень 2025 року):

- судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик;

- судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями;

- судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно;

- судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

-у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається:

1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;

2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

- днем вручення судової повістки є:

1) день вручення судової повістки під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Втім, у справі відсутні докази про фактичне отримання відповідачем особисто, чи будь-ким з повнолітніх членів її сім`ї, які проживають разом з ним копії ухвали суду та судової повістки, а також заочного судового рішення від 08.09.2025 року.

В зв`язку з чим, суд дійшов висновку, що відповідач не був обізнаний про наявність такого спору в суді, не міг надати відзив на позовну заяву, відреагувати належним чином на доводи позивача, прийняти участь в судовому розгляді, про наявність постановленого рішення дізнався після набрання ним законної сили та видачі виконавчого листа.

Згідно вимог ст.284 ЦПК України (в редакції чинній на час подання заявником заяви про перегляд заочного рішення) слідує, що:

1. Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

2. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

3. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

4. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ст. 287 ч. 3 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1) залишити заяву без задоволення;

2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Статтею 288 ч.1 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За наслідками судового розгляду, суд вважає, що заслуговують на увагу та мають бути перевірені доводи заявника ОСОБА_1 , а отже, усі доводи заявника та інші обставини справи на які посилається представник заявника (відповідача), можуть бути перевірені виключно при новому розгляді справи по суті, та їм має бути надана відповідна правова оцінка

Учасники справи зобов`язані … з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (ст.45 ч.2 п.3 ЦПК України).

Заявник стверджує, що йому стало відомо про постановлене рішення після подачі заяви до канцелярії суду 16.12.2025 року та ознайомлення з ним 18.12.2025, після чого він звернувся до юриста за правничою допомогою.

Зазначене заочне рішення суду постановлено 08.09.2025 року, заява про перегляд заочного рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення, тоді як заява про перегляд заочного рішення подана представником заявника (відповідача) 08.02.2026 року (а.с.1), після ознайомлення 19.12.2026 року представником з матеріалами цивільної справи та постановленим судовим рішенням (а.с.83 матеріали справи), що свідчить про наявність підстав для поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення.

Таким чином, враховуючи, що заявник ОСОБА_1 , який є відповідачем по справі, категорично заперечує усі доводи позивача, викладені в позовній заяві, про постановлене заочне рішення йому відомо не було, фактично дізналася про постановлене заочне рішення після спливу 30 днів після його проголошення, до суду заяву про перегляд заочного рішення подав 08.01.2026 року, тобто з порушенням вимог ч.3 ст.284 КПК України, а тому є всі підстави для поновлення строку подання заяви та задоволення заяви ОСОБА_1 , необхідність надання ним особистих пояснень в судовому засіданні при розгляді даної справи, а також є доцільність заслухати доводи сторін щодо предмету спору, тому суд вважає за необхідне заяву ОСОБА_1 - задовольнити, скасувати заочне рішення.

Згідно правил ч.6 ст.19 ЦПК України, зазначений спір є малозначним, а тому відповідно до вимог ст.274 ЦПК України, справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Згідно положень ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; з`являтись в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Учасники справи зобов`язані … з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (ст.45 ч.2 п.3 ЦПК України).

Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

З огляду на вказані норми ЦПК України, приймаючи до уваги, що відповідач не погоджується з доводами позивача, стверджує про порушення позивачем строку позовної давності, суму нарахованих відсотків вважає надмірно великою, в зв`язку з чим є нагальна необхідність надання нею особистих пояснень в судовому засіданні при розгляді даної справи з приводу правовідносин, що виникли між позивачем та відповідачем, а відтак слід визнати явку відповідача обов`язковою.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.284-288 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Поновити заявнику (відповідачу) ОСОБА_1 строк на подання зави про перегляд заочного рішення суду.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення - задовольнити.

Заочне рішення Болградського районного суду Одеської області від 08.09.2025 року по цивільній справі № 497/1435/25 за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості скасувати.

Призначити судове засідання в спрощеному позовному провадженні на 05.05.2026 року о 10:00 годині в залі судового засідання №4 в приміщенні Болградського районного суду Одеської області за адресою: вул.25 Серпня, №192, м. Болград, Одеська область.

Визнати обов`язковою участь відповідача ОСОБА_1 в судовому засіданні.

Зобов`язати відповідача надати докази щодо фактичної адреси місця проживання, місця служби та/або роботи та розміру доходу за 2025 рік.

Копію ухвали надіслати учасникам судового розгляду.

Відповідач при наявності заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження має право у п`ятиденний строк, з моменту отримання даної ухвали, надати суду заяву про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Визначити відповідачу у відповідності до ч.7 ст.178 ЦПК України п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач повинен надіслати (надати) іншим учасникам справи одночасно с надісланням (наданням) відзиву до суду. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу у відповідності до ч.4 ст.179 ЦПК України п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч.3, 5 ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу у відповідності до ч.4 ст.180 ЦПК України п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам ч. 3, 5 ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://bg.od.court.gov.ua/sud1507/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: С.В.Кодінцева