Справа № 553/1015/25
Провадження № 2/553/137/2026
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

26.03.2026м. Полтава

Подільський районний суд міста Полтави у складі:

головуючого судді Москаленко В.В.,

за участі представника позивача - адвоката Іванова О.А.,

представника відповідача Вусика М.Ю.,

представника відповідача Салашного М.В.,

секретаря судового засідання Литвин А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Полтава цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Полтавської міської ради, Комунального підприємства «Декоративні культури» Полтавської міської ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

Позивач звернулася до Подільського районного суду міста Полтави з позовом до Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Заявлені вимоги вмотивовані тим, що позивач ,рухалась на власному автомобілі «Hyundai Sonata», державний номер НОМЕР_1 , в м. Полтаві по вул. Охтирський шлях.Біля будинку 43 близько 11:30 на її авто впала частина дерева, яке росло біля автомобільної дороги. Внаслідок падіння дерева її авто отримало значні пошкодження, які змінили товарний вигляд та технічний стан транспортного засобу, який необхідний в побутовому та робочому користуванні.

Після отримання пошкоджень автомобіля, вона викликала працівників патрульної поліції, якими було зафіксовано факт падіння дерева, яким пошкоджено транспортний засіб. Дане дерево росте та обліковується на земельній ділянці якою опікується управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету міської ради, оскільки вони відповідають за стан зелених насаджень на території міста, відповідно до ч.1 ст. 14 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» та п.п 2.1; 5.1 Правил утримання зелених насаджень.

Для визначення розміру спричинених збитків позивач звернулася в експертну установу, де було надано висновок про розмір заподіяної падінням дерева шкоди транспортному засобу. Її повідомлення відповідача про місце і час проведення експертизи з метою надання зауважень, заперечень стосовно експертних дій було залишено без реагування. У відповідності до матеріалів звіту про оцінку майна № 4 визначено вартість відновлюваного ремонту з врахуванням вартості зносу автомобіля «Hyundai Sonata», державний номер НОМЕР_1 , яка складає 52848,36 грн та вартість робіт щодо оцінки вартості відновлюваного ремонту становить 4000 грн.

За наслідками події в позивача погіршився стан здоров`я і вона вимушена була звернутися до лікаря за медичною допомогою. Внаслідок звернення їй було встановлено тривожний розлад з гіпертонічною хворобою та рекомендовано звернутися до психіатра та психолога, призначено лікарські засоби на загальну суму 1558,07 грн., які вона приймає по теперішній час. За таких обставин вважає, що їй спричинено моральну шкоду в розмірі 50000 грн.

Позивач просить стягнути з Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради вартість ремонту в розмірі визначеному в звіті про оцінку майна 52848,36 грн., вартість сплачених коштів за проведення робіт по незалежній оцінці 4000,00 грн., вартість витрат на лікувальні препарати згідно призначення 1558,07 грн., моральну шкоду в розмірі 50000,00 грн. від наслідків обставин падіння дерева.

Ухвалою Подільського районного суду міста Полтави від 18.03.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі з призначенням до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

10.05.2025 представником відповідача Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради Люмах А.О. подано відзив на позовну заяву, в якому він зазначає, що в порушення вимог п. 2, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України невірно зазначено найменування відповідача та його адресу, не зазначено ідентифікаційний код відповідача та реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача за його наявності або номер та серію паспорта, позов не містить викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; не містить доказів, що підтверджують вказані обставини. В порушення вимог ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивачем не додано всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Так, позивачем не додано копії: РНОКПП позивача, паспорту позивача, документів, що б підтверджували право власності позивача на автомобіль «Hyundai Sonata», державний номер НОМЕР_1 .

Вказав, що утримання зелених насаджень у місті Полтава, по вул. Охтирський шлях біля будинку, 43 не здійснюється Управлінням житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради. На балансі Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради не перебувало дерево, яке нібито впало на автомобіль «Hyundai Sonata», державний номер НОМЕР_1 , в м. Полтаві по вул. Охтирський шлях біля буд. 43.

Також, на балансі Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради не перебуває вказана земельна ділянка в АДРЕСА_1 та Управління не володіє інформацією стосовно власника/землекористувача земельної ділянки, на якій знаходилось дерево, яке нібито впало на автомобіль.

Будь яких доказів на спростування зазначеної обставини та на підтвердження того, що балансоутримувачем земельної ділянки в м. Полтаві по вул. Охтирський шлях біля буд. 43 є Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради, учасники справи до матеріалів справи не надали.

Тому при розгляді справи суду необхідно виходити з того, що балансоутримувачем земельної ділянки в АДРЕСА_1 є відповідний орган місцевого самоврядування. Віднесення до повноважень виконавчих органів Полтавської міської ради контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів, інженерних споруд та об`єктів не наділяє такі виконавчі органи повноваженнями балансоутримувача.

Долученими до справи доказами не підтверджується факт передачі Полтавською міською радою на баланс Управління житлово-комунального господарства, чи іншої особи зелених насаджень чи земельної ділянки по вул. Охтирський шлях біля будинку, 43 в м. Полтава. Тому, Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради не є належним відповідачем.

Відповідно до рішення позачергової двадцять п`ятої сесії Полтавської міської ради шостого скликання від 02.08.2012 «Про затвердження Порядку видалення зелених насаджень (дерев, кущів, газонів і квітників) у м. Полтава у новій редакції» компетентним органом для прийняття рішень про видалення зелених насаджень у м. Полтаві та видачу ордерів на видалення зелених насаджень визначено Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради. Підставою для прийняття рішення щодо видалення зелених насаджень компетентним органом є заява про видалення зелених насаджень, подано юридичною чи фізичною особою.

Після надходження заяви компетентний орган утворює комісію з питань визначення стану зелених насаджень та їх відновної вартості, до складу якої входять представники заявника, власника земельної ділянки (користувача) компетентного органу, територіального органу Держекоінспекції, а у разі потреби - балансоутримувача території та комунального підприємства, що здійснює утримання зелених насаджень

Станом на 09.06.2025 на адресу Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради заяви про видалення зелених насаджень по вул. Охтирський шлях біля будинку, 43 в м. Полтава, від юридичних чи фізичних осіб не надходили. Тому, відсутня бездіяльність Управління.

Згідно довідки Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області Про результати розгляду звернення, зареєстрованого за № 9931 від 04.11.2024 «в даній події відсутній факт вчинення адміністративного або кримінального правопорушення».

Відповідно до інформації, яка міститься в листі Полтавського обласного центру гідрометеорології 04.04.2025 відмічались наступні погодні умови: хмарно, часом слабкі опади (вранці та в першій половині дня - слабкий дощ, в другій половині дня слабкий мокрий сніг), вітер вночі південно- західний 2-8 м/с, вранці пориви до 14 м/с. Вдень вітер західний з переходом на північно-західний 8-13 м/с, пориви 18-23 м/с, що є небезпечним метеорологічним явищем 1 рівня небезпеки (жовтий колір). Температура повітря протягом доби від 2 до 5 градусів. Тому відсутня вина Управління.

Згідно довідки Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області про результати розгляду звернення, зареєстрованого за № 9931 від 04.11.2024 ,04.11.2024 о 12:20 годині до відділення

поліції №1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що за адресою: м. Полтава, вул. Охтирський шлях, буд. 43, під час руху на автомобіль «Hyundai Sonata», державний номер НОМЕР_1 , впало дерево та пошкодило авто. З проїжджої частини громадяни дерево прибрали. Заявник: ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Під час перевірки, прибувши на місце події, поспілкувавшись із заявником, остання від підписання заяви та пояснення відмовилась. Проїзна частина шляху вільна, гілки з дерева прибрали самостійно . Від заявниці заяв щодо даної події не надходило. Під час проведення перевірки, інших заяв та пояснень не надходило. З огляду на вищевикладене, існування факту події, зокрема: - падіння дерева на автомобіль; - факту пошкодження автомобіля внаслідок падіння дерева не зафіксовано жодним документом; - фото чи відео докази факту події не надано; - відсутні покази свідків події.

Відповідно до інформації, яка міститься у Виписці із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого (без дати , без номера) «згідно записів в електронній системі ЕСОЗ від 06.11.2025 пацієнт звернулася зі скаргами на підвищення тиску…» Призначено лікування. Нібито падіння дерева відбулося 04.11.2024, а позивач звернулася за медичною допомогою 06.11.2025.

Вказані обстави та виписка з карти хворого не можуть бути доказом того, що погіршення стану здоров`я позивача було спричинено саме внаслідок падіння дерева, оскільки таке погіршення могло відбутися і з інших причин відмінних від наслідків нібито падіння дерева, наприклад внаслідок складної ситуації в країні спричиненої збройною агресією рф. Виписка з карти не підтверджує причинно наслідкового зв`язку між станом здоров`я хворого та нібито падінням дерева, падіння якого нічим окрім слів позивача не підтверджується.

Звернув увагу не те, що автомобіль оглянуто експертом 27.12.2024, а подія, нібито падіння дерева відбулася 04.11.2025. Висновком не встановлено, що всі пошкодження або їх частина були спричиненні саме внаслідок падіння дерева, а не внаслідок інших факторів зовнішнього впливу, наприклад таких як ДТП, оскільки експертиза проводилась не за місцем події, а у відмінному від нього місці, а автомобіль міг отримати всі пошкодження або їх частину під час транспортування до місця проведення експертизи.

Тому, висновок судового експерта не є доказом того, що саме з підстав, нібито падіння дерева на автомобіль його було пошкоджено, також не встановлено, яке саме дерево та коли пошкодило автомобіль і чи пошкодило взагалі.

Долученими до справи доказами не підтверджується факт передачі Полтавською міською радою на баланс Управління житлово-комунального господарства, чи іншої особи зелених насаджень, земельної ділянки по вул. Охтирський шлях, 43, в м. Полтава. Тому Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради не є належним відповідачем за заподіяну шкоду внаслідок падіння дерева на автомобіль.

08.07.2025 позивачем подано заперечення на відзив на позовну заяву, в якому вона вказує, що у відзиві на позов відповідачем зазначено, що земельна ділянка на якій росте дерево, гілкою якого пошкоджено автомобіль по вул. Охтирський Шлях біля будинку 43 не є на балансі відповідача і земельна ділянка на, якій росло дерево також. За таких обставин не погоджується з викладеним, оскільки ст. 117 ЗК України передбачено перехід земельних ділянок державної власності у комунальну власність (тобто у власність територіальної громади), аналогічна норма існує в ЗУ «Про місцеве самоврядування» №1423 від 17.05.2021 ,де зазначено, що не сформовані земельні ділянки (без кадастрового номеру) переходять на баланс територіальних громад у комунальну власність.

Згідно ст. 10 ч.5 ЗУ «Про благоустрій населених пунктів» та п.3.2 Правил утримання зелених насаджень нагляд, охорона зелених насаджень віднесено до компетенції УЖКГ тому твердження про відсутність вини та бездіяльності посадових осіб УЖКГ не відповідають реальним обставинам.

Наявність події підтверджується матеріалами перевірки факту викладеного в заяві до правоохоронних органів, яка знаходиться в матеріалах справи. Стосовно огляду експертами пошкоджень автомобіля пояснила наступне, що експерт оглянув її пошкоджений автомобіль після отримання нею довідки з правоохоронних органів про підтвердження заявлених нею фактів та направив лист запрошення до УЖКГ про присутність представників відповідача про що існують докази, які будуть надані в суді. За допомого лікарів була вимушена звернутись, оскільки її стан погіршився після зазначеної події та звернень до правоохоронних органів, що викликало стресову ситуацію з погіршенням стану самопочуття. Позовні вимоги підтримує.

Ухвалою Подільського районного суду міста Полтави від 07.08.2025 за клопотанням позивача замінено первісного позивача Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради на належного відповідача Полтавську міську раду.

06.10.2025 представником відповідача Полтавської міської ради подано відзив на позовну заяву, в якому він зазначає, що позов ОСОБА_1 не підлягає задоволенню з наступних підстав. Сфера благоустрою м. Полтава відноситься до питань місцевого значення, Полтавська міська рада, в межах власної компетенції, створила Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради. Саме Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради, у відповідності до принципу розподілу повноважень, згідно п. 2.2.3 Положення про Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради забезпечує виконання завдань по утриманню, експлуатації, поточному ремонту, капітальному ремонту, будівництву та реконструкції об`єктів міського благоустрою.

Пунктом 1.1 Положення про Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради визначено, що Управління є виконавчим органом Полтавської міської ради. Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради є юридичною особою, має самостійний баланс, печатку і наділяється Конституцією та законами України власними повноваженнями, в межах яких діє самостійно і несе відповідно до закону відповідальність за свою діяльність.

Пунктами 2.1.3, 2.2.11 Положення визначено, що Управління, забезпечує виконання завдань по утриманню, експлуатації, поточному ремонту, капітальному ремонту, будівництву та реконструкції об`єктів міського благоустрою, житлового фонду та інших об`єктів; відповідно до розроблених планів здійснює підбір підрядників, у встановленому законодавством порядку, на поточний ремонт, капітал.

Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради є органом управління Комунального підприємства «Декоративні культури». Пунктом 2.3. Статуту Комунального підприємства «Декоративні культури», Полтавської міської ради, затвердженого рішенням третьої сесії Полтавської міської ради восьмого скликання від 19 березня 2021 року, визначено, що підприємство є відповідальним за розвиток і контроль у сфері зеленого господарства.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 13 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», території загального користування - вулиці, дороги, провулки, узвози, проїзди, пішохідні та велосипедні доріжки є об`єктом благоустрою населених пунктів. Разом з тим, статтею 22 Правил благоустрою міста Полтава відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними в місцях загального користування міста є спеціалізовані підприємства зеленого господарства, які укомплектовані спеціальною технікою, механізмами, кваліфікованим персоналом.

Пунктом 2.4.2 Статуту визначено, що підприємство здійснює утримання територій парків, скверів, бульварів, вуличних насаджень, зелених насаджень, зеленої зони Полтавської міської територіальної громади, водних і інших об`єктів на земельних ділянках водного фонду на території Полтавської міської територіальної громади, прибережних захисних смуг та інших територій громади. Пунктом 2.4.4. Статуту визначено, що підприємство здійснює догляд та утримання об`єктів благоустрою зеленого господарства загальноміських територій. Пунктом 2.4.6. Статуту визначено, що підприємство здійснює поточний ремонт зелених насаджень (посадку і видалення дерев, тощо) міста. Пунктом 2.4.10. Статуту визначено, що підприємство здійснює обрізування та видалення аварійних, фаутних та сухостійних дерев. Пунктом 2.4.21 - 2.4.22 Статуту визначено, що підприємство здійснює збереження зелених насаджень і належний догляд за ними на об`єктах благоустрою комунальної власності, а також на інших територіях міста. Підприємство здійснює обстеження зелених насаджень на об`єктах благоустрою комунальної власності, а також на інших територіях міста. Згідно п. 2.4.16. Статуту, підприємство здійснює інвентаризацію, паспортизацію зелених насаджень на вулицях, площах, скверах, бульварах, парках та інших територіях Полтавської міської територіальної громади, а також паспортизація водних і інших об`єктів на земельних ділянках водного фонду на території громади: відповідно до п. 1.4. Інструкції з інвентаризації зелених насаджень у населених пунктах України, затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24.12.2001 № 226.

Відповідно до розділу III.V «Ремонт та утримання об`єктів озеленення територій (КП «Декоративні культури»)» Програми розвитку житлово-комунального господарства та благоустрою Полтавської міської територіальної громади на 2024 рік», затвердженої рішенням позачергової сорок шостої сесії Полтавської міської ради восьмого скликання від 29.12.2023 р., КП «Декоративні культури» утримує та обслуговує зелені насадження в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, уздовж вулиць і доріг, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарнозахисних зонах - забезпечує догляд за деревами і кущами: підживлення, поливання,

обрізання крон дерев і кущів, вирізування сухих суків і гілок, знешкодження омели, обробка отрутохімікатами, утеплення кореневої системи, штикування грунту в ямах, розкриття і розв`язування кущів неморозостійких порід, обрізка живої огорожі (газонного бордюру), видалення аварійних дерев. За затвердженою програмою, відповідальність за виконання якої несе КП «Декоративні культури», комунальному підприємству виділено відповідне фінансування відповідно до рішення двадцять другої сесії Полтавської міської ради восьмого скликання «Про бюджет Полтавської міської територіальної громади на 2023 рік» від 27.01.2023. Таким чином, саме на КП «Декоративні культури» покладаються повноваження здійснення догляду за зеленими насадженнями на об`єктах благоустрою комунальної власності, зокрема територіях загального користування, відповідно до п. п. 9.1, 9.1.10, 9.11.11 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України; проведення загальних, часткових та позачергових оглядів, відповідно до розділу 12 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, інвентаризації зелених насаджень, видалення аварійних, фаутних та сухостійних дерев. На Управління житлово-комунального господарства покладено повноваження з управління та координації діяльності підпорядкованих підприємств, зокрема - КП «Декоративні культури».

Полтавською міською радою, як представницьким органом місцевого самоврядування Полтавської міської територіальної громади, належним чином було створено відповідний виконавчий орган місцевого самоврядування - Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради та створено комунальне підприємство Комунальне підприємство «Декоративні культури» Полтавської міської ради та наділено їх відповідною компетенцією у правовідносинах щодо утримання об`єктів благоустрою Полтавської міської територіальної громади, зокрема щодо утримання зелених насаджень, що підтверджується відзивом Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради у даній справі та доданих до нього документів.

Виключна компетенція Полтавської міської ради у сфері благоустрою населених пунктів, відповідно до статті 25 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», обмежується затвердженням місцевих програм та заходів з благоустрою населених пунктів, правил благоустрою територій населених пунктів, а також визначення підприємств, установ та організацій, відповідальних за утримання об`єктів благоустрою.

Враховуючи викладене, Полтавська міська рада не є стороною у вказаних правовідносинах та відповідно з огляду на відсутність у Полтавської міської ради повноважень стосовно управління об`єктами житлово-комунального господарства, здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, вказаний орган місцевого самоврядування жодним чином порушити права позивача у вказаних правовідносинах не міг.

Пунктом 2 рішення позачергової сорок шостої сесії Полтавської міської ради восьмого скликання «Про бюджет Полтавської міської територіальної громади на 2024 рік» від 29.12.2023 було затверджено бюджетні призначення головним розпорядникам бюджету Полтавської міської територіальної громади на 2024 рік у розрізі відповідальних виконавців за бюджетними програмами, згідно з додатком № 3 до цього рішення. Зокрема, у відповідності до Розподілу видатків бюджету Полтавської міської територіальної громади на 2024 рік (додаток № 3 до позачергової сорок шостої сесії Полтавської міської ради восьмого скликання «Про бюджет Полтавської міської територіальної громади на 2024 рік» від 29.12.2023 р.) було визначено Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради відповідальним виконавцем у м. Полтава за здійснення організації благоустрою населених пунктів (Код програмної класифікації видатків та кредитування місцевих бюджетів - 0620) та визначено вказаний виконавчий орган Полтавської міської ради розпорядником коштів місцевого бюджету на виконання зазначених повноважень.

Є надуманими та безпідставними доводи позивача стосовно можливості застосування до спірних правовідносин норми ст. 1166 ЦК України. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки; 2) шкоди та її розміру; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; 4) вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Зазначені умови визнаються загальними тому, що їх наявність необхідна у всіх випадках завдання шкоди для позитивного вирішення питання щодо її відшкодування,за винятком тих, стосовно яких закон встановлює спеціальні вимоги. Відсутність безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між шкодою та діями Полтавської міської ради. Є надуманими та безпідставними доводи позивача щодо наявності факту існування аварійного дерева падінням гілки з якого було завдано шкоди позивачу, та відповідно є

надуманими доводи що саме внаслідок дій виконавчого комітету Полтавської міської ради було завдано шкоди.

Доводи та докази позовної заяви ніяким чином не відображають наявність причинного зв`язку між діями чи бездіяльністю Полтавської міської ради та її посадових осіб внаслідок яких позивачу було завдано матеріальної шкоди, зокрема, позовна заява не містить обґрунтування щодо обставин закономірності та неминучості шкоди позивача саме внаслідок прямих і безпосередніх дій Полтавської міської ради.

Щодо розміру моральної шкоди вказав наступне. 3 копії чека № , який скріплений штампом ТОВ «Аптека низьких цін Полтава» вбачається, що позивач 05.11.2024., самостійно, до призначення лікарем придбала дві упаковки пігулок Триттико таб 150 мг № 20. З наданих позивачем медичних документів, не вбачається прямого причинно-наслідкового зв`язку між подією, яка трапилася 04.11.2024 та встановленим ОСОБА_1 діагнозом. З документів, що свідчать про придбання позивачем лікарських засобів, вбачається, внаслідок попереднього лікування стан здоров`я ОСОБА_1 поліпшився і не був тривалим. Матеріали цивільної справи не містять належних і допустимих доказів, на підтвердження заподіяння позивачу моральної шкоди та підтвердження усіх її елементів в заявленому ОСОБА_1 розмірі.

Просить відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі.

Ухвалою Подільського районного суду міста Полтави від 08.10.2025 за клопотанням представника відповідача Полтавської міської ради Вусика М.Ю. залучено в якості співвідповідача у справі Комунальне підприємство «Декоративні культури» Полтавської міської ради.

24.10.2025 представником співвідповідача КП «Декоративні культури» Полтавської міської ради подано відзив на позовну заяву, в якому він зазначає, що позовні вимоги не визнає в повному обсязі, вважає їх безпідставними, необґрунтованими, недоведеними та такими, що не підлягають задоволенню з огляду на те, що підприємство є неналежним відповідачем у даній справі, а також з огляду на повну відсутність вини підприємства у завданні шкоди. Сама процедурна історія залучення відповідачів у цій справі наочно демонструє правову невизначеність позивача щодо особи, яка потенційно може нести відповідальність за завдану шкоду.

Загальні принципи утримання об`єктів благоустрою встановлені Законом України «Про благоустрій населених пунктів». Однак, спеціальним нормативно-правовим актом, що детально регулює ці правовідносини, є Правила утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджені Наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105. Пункт 5.5 Правил № 105 імперативно та вичерпно визначає коло відповідальних осіб за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними: - на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; - на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; - на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; - на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі.

Таким чином, закон не покладає автоматичну чи солідарну відповідальність на всі комунальні підприємства, діяльність яких пов`язана із зеленим господарством. Юридично значущою обставиною, що є єдиною підставою для виникнення обов`язку з догляду, є наявність у суб`єкта статусу «балансоутримувача» конкретного об`єкта благоустрою (зелених насаджень), на якому сталася подія. Відсутність такого статусу унеможливлює покладення на особу обов`язку з утримання зелених насаджень, а отже, виключає її відповідальність за шкоду, завдану їх неналежним станом.

КП «Декоративні культури» ПМР категорично заявляє, що воно не є і ніколи не було балансоутримувачем зелених насаджень, розташованих вздовж проїжджої частини по АДРЕСА_1 , де, за твердженням Позивача, 04.11.2024 сталося падіння частини дерева на автомобіль. Цей факт підтверджується ключовим нормативно-правовим актом органу місцевого самоврядування - Рішенням тридцять сьомої сесії Полтавської міської ради п`ятого скликання «Про впорядкування територій зелених зон та зелених насаджень м. Полтава» від 19 лютого 2009 року. Цим рішенням та додатками до нього затверджено вичерпний перелік об`єктів благоустрою зеленого господарства (парків, скверів, бульварів, алей, зелених зон тощо), які передані на баланс та обслуговування КП «Декоративні культури» ПМР. Вказане рішення є актом індивідуальної дії, який чітко окреслює межі відповідальності та господарської компетенції нашого Підприємства. Територія вздовж проїжджої частини по вул. Охтирський шлях у м. Полтаві не входить до зазначеного переліку. Отже, Полтавська міська рада як власник комунального майна не покладала на КП «Декоративні культури» ПМР обов`язків з утримання та догляду за зеленими насадженнями за вказаною адресою.

Відсутній будь-який, навіть опосередкований, причинний зв`язок між цією подією та діями чи бездіяльністю КП «Декоративні культури» ПМР, оскільки підприємство не мало жодного юридичного чи фактичного відношення до об`єкта, що спричинив шкоду. Таким чином, позивач не довів і не може довести наявність складу цивільного правопорушення в діях КП «Декоративні культури» ПМР, що є самостійною та достатньою підставою для відмови у задоволенні позову до підприємства в повному обсязі.

Однією з підстав звільнення від відповідальності згідно ст. 1166 ЦК України є дія обставин непереборної сили. Доказом, наданим самим позивачем, що підтверджує наявність таких обставин, є довідка Полтавського обласного центру з гідрометеорології, долучена до матеріалів позовної заяви. У цій довідці чітко та офіційно зафіксовано, що 04 листопада 2024 року у м. Полтава спостерігались такі погодні умови: «Вдень вітер західний з переходом на північно-західний 8-13 м/c, пориви 18-23 м/c, що є небезпечним метеорологічним явищем І рівня небезпеки (жовтий колір)».

Офіційна класифікація погодних умов як «небезпечного метеорологічного явища» виводить цю подію за межі звичайних, ординарних погодних умов, які балансоутримувач зобов`язаний враховувати при догляді за зеленими насадженнями. Пориви вітру швидкістю до 23 м/c (що еквівалентно приблизно 83 км/год) є екстремальним навантаженням, здатним пошкодити навіть здорові та доглянуті дерева. Такі умови повністю відповідають критеріям надзвичайності та невідворотності, що характеризують непереборну силу.

Позивач не надав жодного доказу, який би свідчив про незадовільний стан дерева до штормового вітру. У матеріалах справи відсутні фотографії, що фіксують гниль, тріщини, сухі гілки до падіння; відсутні акти обстеження, звернення громадян щодо аварійності цього конкретного дерева тощо. Позивач не надав доказів, хто є балансоутримувачем території, хто є власником або користувачем вказаної земельної ділянки. Чи не є ця територія прилеглою до будівлі, що перебуває у власності, оренді чи користуванні іншої юридичної або фізичної особи, на яку покладено обов`язок з її утримання. Чи визначено для цієї території балансоутримувача зелених насаджень.

Таким чином, позивач у даній справі не виконав свого процесуального обов`язку та не довів, хто саме є відповідальною особою за утримання території та зелених насаджень за адресою вул. Охтирський шлях. За відсутності таких доказів, будь-які вимоги до КП «Декоративні культури» ПМР є безпідставними та не доведеними.

Звіт про оцінку майна № 4 від 14 січня 2025 року, наданий позивачем, визначає ринкову вартість автомобіля HYUNDAI SONATA, 2012 року випуску, з пробігом 154 648 км, у розмірі 415 499,00 грн. Ця сума є суттєво завищеною та не відповідає реальним ринковим умовам на дату оцінки. Оцінювач у своєму звіті посилається на єдине джерело - «Бюлетень автотоварознавця» № 137, який надає усереднені статистичні дані. Такий підхід ігнорує реальні пропозиції на ринку вживаних автомобілів, які є найбільш об`єктивним індикатором вартості. Аналіз пропозицій аналогічних автомобілів на провідному українському онлайн-майданчику AUTO.RIA станом на жовтень-листопад 2024-2025 років показує зовсім іншу картину. Наприклад, згідно зі звітом про оцінку №4, ринкова вартість автомобіля HYUNDAI SONATA 2012 року з пробігом 154,6 тис. км становить 415 499 грн. Однак, аналіз пропозицій на сайті AUTO.RIA, інформація про що міститься у відкритому доступі, показує, що аналогічні автомобілі того ж року випуску продаються за значно нижчими цінами. Більшість аналогічних пропозицій знаходяться в діапазоні 290 000 - 350 000 грн. Це свідчить про необ`єктивність наданого звіту та намагання штучно завищити розмір шкоди.

Звіт позивача визначає вартість відновлювального ремонту (без урахування зносу) у розмірі 94 440,13 грн, а з урахуванням зносу - 52 848,36 грн. Цей розрахунок є економічно неадекватним з кількох причин. По-перше, калькуляція, складена за допомогою програми «Audatex», передбачає заміну всіх пошкоджених елементів (дах, скло, дзеркало тощо) на нові оригінальні запасні частини. Для ремонту 12-річного автомобіля такий підхід є економічно невиправданим. Принцип повного відшкодування шкоди (ст. 22 ЦК України) не повинен призводити до безпідставного збагачення потерпілого. Розумною та загальноприйнятою практикою для відновлення автомобілів такого віку є використання якісних вживаних (з розборок) або аналогових (неоригінальних) запчастин, вартість яких є в рази нижчою. По-друге, у розрахунку застосовано завищену вартість нормо-години. Так, у звіті позивача вартість нормо-години для механічних/кузовних робіт встановлена на рівні 750,00 грн, а для фарбувальних робіт - 800,00 грн. Водночас середньоринкова вартість нормо-години для механічних та кузовних робіт у регіоні коливається в межах 560 - 800 грн, а для фарбувальних робіт становить близько 560 грн. Застосовані тарифи є характерними для офіційних дилерських сервісних центрів, обслуговування на яких для 12-річного автомобіля не є обов`язковим чи доцільним. Розрахунок вартості ремонту має базуватися

на середньоринкових розцінках незалежних СТО в регіоні, які є значно нижчими. Таким чином, розрахунок матеріальної шкоди є необґрунтованим та завищеним.

Вимога про відшкодування моральної шкоди є похідною від основної вимоги про відшкодування майнової шкоди. Оскільки КП «Декоративні культури» ПМР не є належним відповідачем та його вина відсутня, відсутні будь-які правові підстави і для стягнення з нього моральної шкоди. Заявлений розмір є довільним і не підтвердженим належними доказами. Відповідно до усталеної судової практики Верховного Суду, при визначенні розміру моральної шкоди суд враховує характер правопорушення, глибину фізичних та душевних страждань, ступінь вини особи, яка завдала шкоди, та інші обставини, виходячи з вимог розумності і справедливості. Розмір відшкодування не повинен призводити до безпідставного збагачення потерпілої особи. Позивач не надав доказів, які б обґрунтовували саме такий розмір відшкодування та підтверджували б виняткову глибину його страждань, пов`язаних саме з бездіяльністю відповідальної особи.

Позивач просить стягнути 1558,07 грн витрат на лікарські засоби, посилаючись на виписку з медичної картки, де встановлено діагноз «Тривожний розлад, неуточнений. Гіпертонічна хвороба». Існує обґрунтований сумнів у наявності прямого причинно-наслідкового зв`язку між падінням гілки дерева та виникненням або розвитком цих захворювань. Гіпертонічна хвороба та тривожні розлади є захворюваннями, що мають комплексну етіологію та часто розвиваються протягом тривалого часу. Інцидент, що стався, безперечно, є стресовим фактором, який міг спровокувати загострення вже існуючого стану, але він не може вважатися єдиною і прямою першопричиною виникнення цих хвороб. Покладення повної вартості лікування на відповідача за відсутності висновку судово-медичної експертизи, яка б встановила такий зв`язок, є необґрунтованим.

Просить відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Декоративні культури» Полтавської міської ради в повному обсязі у зв`язку з тим, що КП «Декоративні культури» ПМР є неналежним відповідачем у даній справі, а також у зв`язку з відсутністю вини підприємства.

12.02.2026 представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Івановим О.А. подано відповідь на відзив, в якому він вказує, що відзив відповідачів побудований так, ніби подія була абстрактною і не торкнулася конкретної особи. Однак для ОСОБА_1 падіння дерева стало раптовою подією, яка створила реальну загрозу життю, спричинила значні матеріальні втрати, психоемоційне потрясіння та подальше погіршення стану здоров`я. Протиправна поведінка відповідача у цій справі полягає у бездіяльності. Саме бездіяльність, а не стихійне явище, призвела до падіння дерева. Верховний Суд у постанові від 04.07.2018 у справі №755/18003/15-ц прямо зазначив, що бездіяльність органу місцевого самоврядування щодо утримання зелених насаджень є протиправною, якщо вона створює загрозу життю, здоров`ю та майну громадян. Відповідачі не надали суду жодного доказу того, що: - дерево, що пошкодило майно позивача оглядалося; - його стан оцінювався; - вживалися заходи для усунення обставин, що призвели до небезпеки.

Аргумент про відсутність балансу є типовою спробою уникнення відповідальності. Верховний Суд у постанові від 11.12.2019 у справі №522/1914/17 наголосив, що балансоутримання є внутрішньоорганізаційним питанням і не може впливати на обсяг відповідальності органу місцевого самоврядування перед громадянами. Для потерпілої особи не має значення, який саме підрозділ або КП не виконав своїх обов`язків. Вона має справу з органом влади, як єдиним суб`єктом відповідальності.

Що стосується причинно наслідкового зв`язку у цій справі він є очевидним та логічним: неналежне утримання дерева з боку відповідача >його падіння > пошкодження майна позивачки психоемоційна травма та погіршення стану здоров`я.

Верховний Суд у постанові від 20.06.2018 у справі №686/15267/15-ц зазначив, що у справах про шкоду, заподіяну об`єктами благоустрою, причинний зв`язок встановлюється через бездіяльність уповноваженого органу в даному випадку відповідача в особі Полтавської міської ради, який має нести відповідальність за подію, яка відбулася.

За фактом падіння дерева було пошкоджено майно (автомобіль ) позивачки. Факт матеріальної шкоди підтверджено документально не заперечується та підтверджений належними доказами. Її розмір встановлено експертизою та відповідає принципу повного відшкодування шкоди, визначеному статтею 1166 ЦК України.

Що стосується моральної шкоди для ОСОБА_1 падіння дерева стало не просто майновою шкодою, а глибоким психоемоційним потрясінням. Раптова подія викликаласильний страх за власне життя, відчуття повної втрати безпеки, тривалий стрес та тривожність, порушення сну та емоційне виснаження. Ці обставини безпосередньо вплинули на стан здоров`я позивачки та її

повсякденне життя. Верховний Суд у постанові від 27.03.2019 у справі №127/9381/16-ц чітко вказав, що моральна шкода охоплює душевні страждання, страх, тривогу та втрату нормального життєвого укладу.

Відзив відповідача вважає формальним та відірваним від реальних наслідків події. Його прийняття означало б виправдання байдужості органу влади до безпеки громадян.

Просить визнати доводи відповідача необґрунтованими, задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Іванов О.А. суду пояснив, що оскільки КП «Декоративні культури» ПМР є структурним підрозділом Полтавської міської ради вважає, що позовні вимоги слід задовольнити шляхом стягнення саме з Полтавської міської ради матеріальної та моральної шкоди. Зазначив, що позивач рухалась на власному автомобілі «Hyundai Sonata», державний номер НОМЕР_1 , в м. Полтаві по вул. Охтирський шлях біля будинку 43, близько 11:30 на її авто впала частина дерева, яке росло біля автомобільної дороги та спричинила пошкодження автомобіля позивача. Після цього, позивач вимушена була провести ремонтні роботи транспортного засобу за власні кошти, що підтверджується висновком експертизи де зазначено розмір пошкоджень, а також витратила кошти на виготовлення висновку. Вважає, що шкода спричинена внаслідок недбалості комунальних служб, оскільки дерево росло вздовж проїзної частини та належним чином не опікувалось комунальними службами. Сухі гілки не обрізалися. Внаслідок події позивачка отримала моральні страждання та вимушена була звернутися до лікарів та нею були витрачені кошти в сумі 1558,07 грн. на лікування. Позивач до відновлення транспортного засобу була позбавлена можливості користуватися ним, що спричиняло їй негаразди. Згідно законодавства відповідальність має нести Полтавська міська рада. Просив задовольнити позовні вимоги.

Представник відповідача Полтавської міської ради Вусик М.Ю. в судовому засіданні не визнав позовні вимоги, пояснив, що Полтавська міська рада, в межах власної компетенції створила систему органів місцевого самоврядування та підпорядкованих ним підприємств. Затверджено статути в яких було зазначено кому делеговані дані повноваження Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради та підпорядкованому йому підприємству КП «Декоративні культури» Полтавської міської ради. Відповідно до статуту КП «Декоративні культури» Полтавської міської ради саме воно здійснює догляд та утримання об`єктів благоустрою зеленого господарства загальноміських територій, поточний ремонт зелених насаджень (посадку і видалення дерев, тощо) міста, обрізування та видалення аварійних, фаутних та сухостійних дерев, а також здійснює збереження зелених насаджень і належний догляд за ними на об`єктах благоустрою комунальної власності, а також на інших територіях міста. Саме тому дане підприємство залучено в якості співвідповідача. Рішенням Полтавської міської ради від 29.12.2023 затверджено бюджетні призначення головним розпорядником бюджету Полтавської міської територіальної громади на 2024 рік у розрізі відповідальних виконавців за бюджетними програмами. Фінансування було розподіллено в тому числі на КП «Декоративні культури» Полтавської міської ради, яке утримує та обслуговує зелені насадження у скверах, алеях, бульварах, садах, вздовж вулиці доріг та інших об`єктів благоустрою, тощо. Полтавською міською радою створено відповідні органи місцевого самоврядування Управління житлово-комунального господарства та КП «Декоративні культури» Полтавської міської ради, яким розподіллено відповідні повноваження. Вважає, що не було встановлено причинно - наслідковий зв`язок між діями Полтавської міської ради та шкодою завданою позивачу, а тому відсутні підстави для стягнення матеріальної та моральної шкоди. За змістом доказів до позову внаслідок придбання позивачем лікарських засобів, попереднього лікування, стан позивача поліпшився і не був тривалий. З огляду на відсутність причинно-наслідкового зв`язку, делегування відповідних повноважень відповідним органам, погодні умови не вбачається підстав для задоволення позовних вимог.

Представник КП «Декоративні культури» Полтавської міської ради Салашний М.В., в судовому засіданні пояснив, що КП «Декоративні культури» Полтавської міської ради не є належним відповідачем у даній справі, оскільки цивільно-правова відповідальність за заподіяння шкоди встановлена ст. 1166 ЦК України, яка передбачає обов`язково наявність повного складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки, наявності шкоди, причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою та шкодою, вину заподіювача шкоди. У випадку залучення КП «Декоративні культури» Полтавської міської ради, як співвідповідача на позивача покладається обов`язок доведення вищевказаних обставин. Загальні принципи утримання об`єктів благоустрою встановлені Законом України «Про благоустрій населених пунктів». Однак, спеціальним нормативно-правовим актом, що детально регулює ці правовідносини, є Правила утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджені Наказом Міністерства

будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105. Пункт 5.5 Правил № 105 імперативно та вичерпно визначає коло відповідальних осіб за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними: - на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; - на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; - на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; - на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі. Тобто відповідальність підприємства настає не автоматично, а лише за наявності документів, що зелене насадження перебуває на балансі підприємства. Відповідно до рішення тридцять сьомої сесії Полтавської міської ради п`ятого скликання «Про впорядкування територій зелених зон та зелених насаджень м. Полтава» від 19 лютого 2009 року територія вздовж проїжджої частини по вул. Охтирський шлях у м. Полтаві не входить до зазначеного переліку. Відповідно до вказаного рішення на балансі підприємства є парки, алеї, сквери, зелені зони тощо, що передані на баланс та обслуговування КП «Декоративні культури» ПМР. Отже, Полтавська міська рада як власник комунального майна не покладала на КП «Декоративні культури» ПМР обов`язків з утримання та догляду за зеленими насадженнями за вказаною адресою. Зважаючи на, що відсутній склад цивільного правопорушення, підприємство не є балансоутримувачем відсутній підстави покладення відповідальності. Балансоутримувача конкретного дерева неможливо визначити. Просив залишити без задоволення вимоги позивача.

Суд, вислухавши представника позивача, представників відповідачів, дослідивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні їм правовідносини, оцінивши кожний доказ окремо та у їх сукупності та взаємозв`язку, вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником автомобіля марки HYUNDAI, модель SONATA, державний номерний знак НОМЕР_1 , що підтверджується даними свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 (а.с.18).

З довідки про результати розгляду звернення зареєстрованого до ІТС ІПНП (ЄО) за № 9931 від 04.11.2024 дільничного офіцера поліції ВП № 1, затвердженої т.в.о. начальника відділення поліції № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, вбачається, що 04.11.2024 о 12:20 год. до відділення поліції № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення зі служби «102», про те, що за адресою: м. Полтава, вул. Охтирський шлях, буд. 43 під час руху на автомобілі «HYUNDAI SONATA», державний номерний знак НОМЕР_1 впало дерево та пошкодило авто. З проїжджої частини громадяни дерево прибрали. Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Під час перевірки прибувши на місце події, поспілкувавшись із заявником, остання від написання заяви та пояснення відмовилася, повідомила, що звернулася з метою інформування. Проїзна частина шляху вільна, гілки з дерева прибрали самостійно. Від заявниці заяв щодо даної події не надходило. Під час проведення перевірки, інших заяв та пояснень не надходило. Враховуючи зазначене, для притягнення особи до кримінальної відповідальності за ст. 194 КК України є обов`язковим настання від умисного пошкодження майна шкоди у великих розмірах, яка в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян тому в даному випадку ознаки кримінального правопорушення відсутні. На підставі вищевикладеного та взявши до уваги те, що в даній події відсутній факт вчинення адміністративного або кримінального правопорушення, а також керуючись вимогами Закону України «Про звернення громадян» та «Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України № 930 від 15.11.2017 перевірка за повідомленням ОСОБА_1 вважається закінченою (а.с. 24).

20 грудня 2024 надіслано повідомлення Управлінню житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради, відповідно до якого повідомлено, що 27 грудня 2024 о 09:00 год. незалежним експертом буде проведено огляд пошкодженого автомобіля HYUNDAI, державний номерний знак НОМЕР_1 (а.с. 22).

27.12.2024 оцінювачем ПП «Центр незалежної оцінки та експертизи» ОСОБА_2 в рамках виготовлення звіту про оцінку майна № 4 (визначення вартості відновлювального ремонту з врахуванням зносу) автомобіля HYUNDAI SONATA, реєстраційний номер НОМЕР_1 , складено акт огляду транспортного засобу (дефектна відомість) в якому наведено перелік пошкоджень, а саме: панель даху - деформована по всій площі, дзеркало заднього виду - зламане, кришка багажника - деформована, стійка вітрового скла ліва - деформована, стійка вітрового скла права - пошкоджено лакофарбове покриття, скло дзеркала заднього виду ліве - розбито (а.с. 17).

Відповідно до звіту про оцінку майна № 4, виготовленого ПП «Центр незалежної оцінки та експертизи» на замовлення ОСОБА_1 , визначена вартість відновлювального ремонту з врахуванням зносу, завданого власнику автомобіля HYUNDAI SONATA - 52848,36 грн. (а.с. 4-21).

Згідно акту прийому-передачі робіт по незалежній оцінці від 14.01.2025, складеного ОСОБА_1 та ПП «Центр незалежної оцінки та експертизи», в особі директора Скобкіна Д.С. оцінювач передав, а замовник прийняв звіт на проведення незалежної оцінки з визначенням матеріального збитку завданого власнику автомобіля HYUNDAI SONATA, реєстраційний номер НОМЕР_1 . Вартість робіт по незалежній оцінці становить 4000 грн. (а.с. 23).

Згідно з частиною першою статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

За приписами частини першої та другої статті 11 Закону України «Про місцеве самоврядування» виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи. Виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад є підконтрольними і підзвітними відповідним радам, а з питань здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольними відповідним органам виконавчої влади.

Пунктом 5 частини другої статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» передбачено, що до повноважень виконавчих органів сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів, інженерних споруд та об`єктів, підприємств, установ та організацій, майданчиків для паркування транспортних засобів (у тому числі щодо оплати послуг з користування майданчиками для платного паркування транспортних засобів), озелененням таких територій, охороною зелених насаджень, водних об`єктів тощо.

Згідно з частиною сьомою статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» правила утримання зелених насаджень міст та інших населених пунктів затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, за погодженням із заінтересованими центральними органами виконавчої влади.

Пунктом 3.2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105 (далі - Правила), передбачено, що елементами благоустрою є: покриття доріжок відповідно до норм стандартів; зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; комплекси та об`єкти монументального мистецтва; обладнання дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми; інші елементи благоустрою.

Відповідно до пункту 5.5. Правил відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі.

Таким чином, балансоутримувачем зелених насаджень є уповноважене органами місцевого самоврядування підприємство, яке відповідає за утримання та збереження зелених насаджень.

Полтавська міська рада створила Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради. Саме Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради, у відповідності до принципу розподілу повноважень, згідно п. 2.2.3 Положення про Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради забезпечує виконання завдань по утриманню, експлуатації, поточному ремонту, капітальному ремонту, будівництву та реконструкції об`єктів міського благоустрою.

Пунктом 1.1 Положення про Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради визначено, що Управління є виконавчим органом Полтавської міської ради. Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради є юридичною особою, має самостійний баланс, печатку і наділяється Конституцією та законами України власними повноваженнями, в межах яких діє самостійно і несе відповідно до закону відповідальність за свою діяльність.

Пунктами 2.1.3, 2.2.11 Положення визначено, що Управління, забезпечує виконання завдань по утриманню, експлуатації, поточному ремонту, капітальному ремонту, будівництву та реконструкції об`єктів міського благоустрою, житлового фонду та інших об`єктів; відповідно до розроблених планів здійснює підбір підрядників, у встановленому законодавством порядку, на поточний ремонт, капітал.

Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради є органом управління Комунального підприємства «Декоративні культури».

Пунктом 2.3. Статуту Комунального підприємства «Декоративні культури», Полтавської міської ради, затвердженого рішенням третьої сесії Полтавської міської ради восьмого скликання від 19 березня 2021 року, визначено, що підприємство є відповідальним за розвиток і контроль у сфері зеленого господарства Полтавської міської територіальної громади.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 13 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», території загального користування - вулиці, дороги, провулки, узвози, проїзди, пішохідні та велосипедні доріжки є об`єктом благоустрою населених пунктів.

Разом з тим, статтею 22 Правил благоустрою міста Полтава відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними в місцях загального користування міста є спеціалізовані підприємства зеленого господарства, які укомплектовані спеціальною технікою, механізмами, кваліфікованим персоналом.

Пунктом 2.4.2 Статуту Комунального підприємства «Декоративні культури» визначено, що підприємство здійснює утримання територій парків, скверів, бульварів, вуличних насаджень, зелених насаджень, зеленої зони Полтавської міської територіальної громади, водних і інших об`єктів на земельних ділянках водного фонду на території Полтавської міської територіальної громади, прибережних захисних смуг та інших територій громади. Пунктом 2.4.4. Статуту визначено, що підприємство здійснює догляд та утримання об`єктів благоустрою зеленого господарства загальноміських територій. Пунктом 2.4.6. Статуту визначено, що підприємство здійснює поточний ремонт зелених насаджень (посадку і видалення дерев, тощо) міста. Пунктом 2.4.10. Статуту визначено, що підприємство здійснює обрізування та видалення аварійних, фаутних та сухостійних дерев. Пунктом 2.4.21 - 2.4.22 Статуту визначено, що підприємство здійснює збереження зелених насаджень і належний догляд за ними на об`єктах благоустрою комунальної власності, а також на інших територіях міста. Підприємство здійснює обстеження зелених насаджень на об`єктах благоустрою комунальної власності, а також на інших територіях міста. Згідно п. 2.4.16. Статуту, підприємство здійснює інвентаризацію, паспортизацію зелених насаджень на вулицях, площах, скверах, бульварах, парках та інших територіях Полтавської міської територіальної громади, а також паспортизація водних і інших об`єктів на земельних ділянках водного фонду на території громади: відповідно до п. 1.4. Інструкції з інвентаризації зелених насаджень у населених пунктах України, затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24.12.2001 № 226.

Відповідно до розділу III.V «Ремонт та утримання об`єктів озеленення територій (КП «Декоративні культури»)» Програми розвитку житлово-комунального господарства та благоустрою Полтавської міської територіальної громади на 2024 рік», затвердженої рішенням позачергової сорок шостої сесії Полтавської міської ради восьмого скликання від 29.12.2023 р., КП «Декоративні культури» утримує та обслуговує зелені насадження в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, уздовж вулиць і доріг, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарнозахисних зонах - забезпечує догляд за деревами і кущами: підживлення, поливання, обрізання крон дерев і кущів, вирізування сухих суків і гілок, знешкодження омели, обробка отрутохімікатами, утеплення кореневої системи, штикування ґрунту в ямах, розкриття і розв`язування кущів неморозостійких порід, обрізка живої огорожі (газонного бордюру), видалення аварійних дерев.

За затвердженою програмою, відповідальність за виконання якої несе КП «Декоративні культури», комунальному підприємству виділено відповідне фінансування відповідно до рішення двадцять другої сесії Полтавської міської ради восьмого скликання «Про бюджет Полтавської міської територіальної громади на 2023 рік» від 27.01.2023.

Таким чином, саме на КП «Декоративні культури» покладаються повноваження здійснення догляду за зеленими насадженнями на об`єктах благоустрою комунальної власності, зокрема територіях загального користування, відповідно до п. п. 9.1, 9.1.10, 9.11.11 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України; проведення загальних, часткових та позачергових оглядів, відповідно до розділу 12 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, інвентаризації зелених насаджень, видалення аварійних, фаутних та сухостійних дерев. На Управління житлово-комунального господарства покладено повноваження з управління та координації діяльності підпорядкованих підприємств, зокрема - КП «Декоративні культури».

Відповідно до ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставою виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема є завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі.

Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування, що передбачено ч. 1 ст. 22 ЦК України. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), що визначено п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч. 1 ст. 12 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст.12, частин 1,6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом та доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (частини 1, 2ст. 76 ЦПК України).

Належність, допустимість і достовірність доказів, визначена у статтях 77-79 ЦПК України.

При цьому достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання, що визначено ст. 80 ЦПК України.

Позивач у позові зазначила, що падіння гілки відбулося під час руху автомобіля в м. Полтаві по вул. Охтирський шлях біля будинку № 43.

Відповідно до п. 1.10 розділу 1 Правил дорожнього руху, дорожньо-транспортна пригода - подія, що сталася під час руху транспортного засобу, внаслідок якої загинули або поранені люди чи завдані матеріальні збитки.

Згідно п. 2.10. розділу 2 Правил дорожнього руху у разі причетності до дорожньо-транспортної пригоди водій зобов`язаний: а) негайно зупинити транспортний засіб і залишатися на місці пригоди; б) увімкнути аварійну сигналізацію і встановити знак аварійної зупинки відповідно до вимог пункту 9.10 цих Правил; в) не переміщати транспортний засіб і предмети, що мають причетність до пригоди; д) повідомити про дорожньо-транспортну пригоду орган чи уповноважений підрозділ Національної поліції, записати прізвища та адреси очевидців, чекати прибуття поліцейських; е) вжити всіх можливих заходів для збереження слідів пригоди, огородження їх та організувати об`їзд місця пригоди.

Матеріали справи не містять доказів виконання позивачем вимог п. 2.10. розділу 2 Правил дорожнього руху.

З наявної в матеріалах справи довідка про результати розгляду звернення зареєстрованого до ІТС ІПНП (ЄО) за № 9931 від 04.11.2024 дільничного офіцера поліції ВП № 1, затвердженої т.в.о. начальника відділення поліції № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, вбачається, що під час перевірки прибувши на місце події, поспілкувавшись із заявником, остання від написання заяви та пояснення відмовилася, повідомила, що звернулася з метою інформування. Проїзна частина шляху вільна, гілки з дерева прибрали самостійно.

Суд вказує, що єдиним доказом, наданим позивачем на підтвердження завдання матеріальної шкоди є вищевказана довідка від 20.11.2024 з якої виходить ,що позивач викликала поліцейських 04.11.2024 з повідомленням про пошкодження автомобіля деревом ,які з`явившись на місце зазначили ,що вільна проїзна частина шляху, гілки з дерева прибрані ,тобто сама подія зафіксована не була ні поліцейськими ,ні позивачем. А тому сам по собі виклик поліції доказом завдання шкоди при тих обставинах про які зазначає позивач бути не може.

Відтак, на переконання суду, позивачем та її представником не надано суду достатніх належних, допустимих і достовірних доказів на підтвердження заподіяння їй відповідачами матеріальної шкоди (конкретні пошкодження автомобіля) та їх розміру, якими у даному випадку могли би бути документальне підтвердження про фіксацію падіння дерева і наслідків з описом

обставин і виявлених пошкоджень чи акт огляду місця події з виявленими внаслідок падіння дерева пошкодженнями автомобіля й їх переліку; відео або фото фіксація виявлених пошкоджень автомобіля через падіння дерева, тощо.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ немає для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності.

Згідно із ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Верховний суд у постанові від 02 жовтня 2019 року у справі №522/16724/16 (провадження №61-28810св18) зробив наступний правовий висновок: «обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом.

Сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому випадку, за умови недоведеності тих чи інших обставин, суд вправі винести рішення у справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі.

За своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Отже, тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову за загальним правилом покладається на позивача, а доведення заперечень щодо позовних вимог покладається на відповідача».

З урахуванням викладеного ,суд дійшов висновку ,що позовні вимоги в частині відшкодування вартості ремонту(матеріальної шкоди) задоволенню не підлягають ,а тому не підлягають задоволенню позовні вимоги в частині стягнення витрат на лікувальні препарати та моральної шкоди ,оскільки вони є похідними від вимог про стягнення матеріальної шкоди.

Крім того, як вбачається з виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, ФОП ОСОБА_3 , останнім встановлений діагноз: Тривожний розлад неуточнений, Гіпертонічна хвороба ІІ, ст. ІІ, ризик помірний. При цьому, суд позбавлений можливості встановити кому саме був встановлений даний діагноз, оскільки у виписці в графах «Прізвище, ім`я, по батькові хворого», «дата народження», «місце проживання хворого» та «місце роботи» відсутні записи, а отже не може прийняти даний документ, як належний та допустимий доказ того, що дана виписка стосується позивача. (а.с. 25).

Надана позивачем роздруківка з електронної системи ЕСОЗ приєднана позивачем до позову також не містить даних щодо пацієнта, а тому суд позбавлений можливості встановити особу, які встановлені діагнози зазначені в даній роздруківці та кого стосуються призначення та рекомендації (а.с. 26).

Разом з тим, позивачем до позову приєднано роздруківку з особистого кабінету, яка підтверджує бронювання та викуп лікарських препаратів: Валодип таблетки вкриті плівковою оболонкою 5мг + 160 мг 3 блістера по 10 шт., Ко-Амлесса табл. 8/2,5/5мг № 30, Клівас 10

таблеток вкриті плівковою оболонкою 10 мш блістер № 30, Езолонг-40 таблетки вкриті плівковою оболонкою по 40 мг 2 блістера по 7 шт., а також копію чека № від 05.11.2024 на придбання лікарського препарату Триттико таб 150 мг № 20 (а.с. 27-29).

При цьому, матеріли справи не містять доказів, що саме вищевказані препарати були призначені позивачу, а тому вищевказана роздруківка та копія квитанції не може бути належними та допустимими доказами понесення позивачем матеріальної шкоди на придбання ліків.

Відповідно до ч.1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення їх прав.

Частина друга вказаної статті передбачає, що моральна шкода, крім іншого, може полягати у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 ЦК України якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно з ч. 1 статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення.

При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Наявність моральної шкоди доводиться позивачем, який в позовній заяві має зазначити, які моральні страждання та у зв`язку з чим він поніс і чим обґрунтовується розмір компенсації.

Згідно роз`яснень Верховного Суду України, що містяться в п.п. 3, 5, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Судам роз`яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Отже, право особи на відшкодування моральної шкоди виникає за умови порушення права цієї особи, наявність такої шкоди та причинного зв`язку між порушенням та моральною шкодою. Таким чином, предметом доказування для позивача у цій справі, окрім наслідків у вигляді страждань є протиправність дій відповідачів та причинно-наслідковий зв`язок із такими діями та наслідками у вигляді моральних страждань.

На підтвердження завдання та обґрунтування розміру моральної шкоди позивачем в позові вказано, що за наслідками події в неї погіршився стан здоров`я і вона вимушена була звернутися до лікаря за медичною допомогою. Внаслідок звернення їй було встановлено тривожний розлад з гіпертонічною хворобою та рекомендовано звернутися до психіатра та психолога, призначено лікарські засоби на загальну суму 1558,07 грн., які вона приймає по теперішній час. За таких обставин вважає, що їй спричинено моральну шкоду в розмірі 50000 грн.

Однак будь-яких доказів на підтвердження вищевказаних обставин позивачем не надано,.

Отже, позивачем не доведена протиправність дій відповідачів та причинно-наслідковий зв`язок із такими діями та наслідками у вигляді моральних страждань, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню в повному обсязі .

Частинами першою-другою ст. 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір

покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Виходячи з встановлених вище обставин, суд не знаходить підстав для розподілу судових витрат, оскільки при відмові в задоволенні позовних вимог, відповідно до змісту вимог ст. 141 ЦПК України, судові витрати покладаються на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 137, 141, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Полтавської міської ради, Комунального підприємства «Декоративні культури» Полтавської міської ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди - відмовити.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Полтавського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Полтави або безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Полтавська міська рада, , адреса: 36000, м. Полтава, вул.

Відповідач: Комунальне підприємство «Декоративні культури» Полтавської міської ради, , адреса: 36009, м. Полтава, вул. Української Центральної Ради, буд. 2, ел.пошта: .

Суддя Подільського районного суду міста Полтави В. В. Москаленко