Справа № 932/8694/24
Провадження № 2/932/3007/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2026 року м. Дніпро

Шевченківський районний суд міста Дніпра у складі головуючого судді Потоцької С.С., розглянувши без виклику сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права власності,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Шевченківського районного суду міста Дніпра перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права власності ОСОБА_2 на 5/6 частини домоволодіння, та 5/6 частини земельної ділянки з кадастровим номером :02:046:0294, площею 0,0779 Га, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою від 30.09.2024 відкрито провадження у справі, розгляд справи призначений у порядку загального позовного провадження.

Від позивача на адресу суду надійшла заява про уточнення позовних вимог, в якій позивач просить:

визнати договір дарування НТР490954/р.N? 119 5/6 частини земельної ділянки з кадастровим номером :02:046:0294, площею 0,0779 Га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , а також договір дарування НТР490953/р.N? 118 5/6 домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ;

припинити право власності ОСОБА_2 на 5/6 частини домоволодіння, та 5/6 частини земельної ділянки з кадастровим номером :02:046:0294, площею 0,0779 Га, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 ;

визнати за ОСОБА_1 право власності на 5/6 частини домоволодіння, та 5/6 частини земельної ділянки з кадастровим номером :02:046:0294, площею 0,0779 Га, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 .

Розглянувши заяву позивача про уточнення позову, суд зазначає таке.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Дослідивши заяву позивача про уточнення позову, суд дійшов висновку, що подана заява, фактично, за своїм змістом, є заявою про зміну предмету позову.

Так, позивач просить також визнати два правочини удаваними та визнати право власності.

Отже позивачем додатково заявлені дві вимоги немайнового характеру та одна майнового.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Пунктом 2 частини 1 статті 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Отже, судовий збір з позовної заяви про відновлення становища шляхом повернення права власності на майно, визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

До позовної заяви позивачем не додані докази щодо сплати судового збору за вимогу майнового характеру, а також за одну вимогу немайнового характеру.

Приписами статей 4, 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб..

Відтак, з врахуванням наведених вище приписів Закону України «Про судовий збір» позивач повинен сплатити судовий збір за ставкою, що підлягала сплаті при поданні позову, виходячи з вартості нерухомого майна, а саме 7000 грн з вимогу майнового характеру, а також 1211, 20 грн за вимогу немайнового характеру.

Судовий збір у вказаному розмірі необхідно перерахувати на рахунок отримувача ГУК у Дн-кій обл./Шев.р/22030101 № UA0004628 , Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО)899998, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу- ;101; Судовий збір, за позовом (ПІБ позивача), Шевченківський районний суд міста Дніпра.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.: 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про зміну предмету позову - залишити без руху.

Надати позивачу 10 денний строк з дня отримання копії ухвали на усунення недоліків позовної заяви, які зазначені у мотивувальній частині ухвали

У разі невиконання вказаних вимог позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С.С. Потоцька