ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/819/26 Справа № 697/1877/25
Канівський міськрайонний суд Черкаської області
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

25 лютого 2026 року м. Черкаси

Суддя судової палати в цивільних справах Черкаського апеляційного суду Новіков О.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 22 січня 2026 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі відокремленого структурного підрозділу «Черкаські районні енергетичні мережі» АТ «Черкасиобленерго» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії,-

в с т а н о в и в :

Рішенням Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 22 січня 2026 року позов задоволено.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь АТ "Черкасиобленерго" в особі відокремленого структурного підрозділу «Черкаські районні енергетичні мережі» АТ «Черкасиобленерго»?? вартість необлікованої електричної енергії в сумі 79 954,39 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь АТ "Черкасиобленерго" в особі відокремленого структурного підрозділу «Черкаські районні енергетичні мережі» АТ «Черкасиобленерго»? ?сплачену суму судових витрат, з кожного по 1514,00 грн.

23 лютого 2026 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подав апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

У скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задоволити заявлені позовні вимоги частково: що стосується визначення вартості необлікованої електричної енергії в сумі 40 068,00 грн та відмовити повністю у задоволенні позовних вимог щодо солідарної відповідальності відповідачів.

Крім того, скаржник просить звільнити його від сплати судового збору посилаючись на свій майновий стан.

Щодо клопотання про звільнення від сплати судового збору

Вищевказане клопотання мотивоване тим, що апелянт є пенсіонером, інших доходів не отримує, розмір його пенсії складає 3 600, 00 на місяць, а розмір ставки судового збору 4 500,00 грн. Зазначає, що розмір доходу скаржника, з якого можливо вирахувати 5% розміру річного доходу складає 42 000, 00 грн за минулий рік, що підтверджується довідкою ОК №7, виданою ПФУ. 5% дорівнює 2 100,00 грн, тому за таких обставин скаржник позбавлений можливості сплатити судовий збір при зверненні до суду. Вважає, що такі обставини є законною підставою просити суд застосувати ч.2 ст.8 ЗУ «Про судовий збір» в частині звільнення від сплати судового збору та ч.3 ст. 136 ЦПК України.

Перевіривши доводи клопотання та надані скаржником докази, апеляційний суд доходить висновку про відмову у задоволенні клопотання з огляду на наступне.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік.

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Суд зауважує, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний майновий стан заявника для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року у справі № 990/13/23 зазначено, що документ з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відображає лише інформацію про доходи скаржника, який сам по собі не відображає скрутний майновий стан особи, яка подає скаргу.

Для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення такої особи від сплати судового збору.

Тому надані відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків є недостатнім доказом на підтвердження скрутного майнового стану заявника.

Інформація про отриману скаржником пенсію не характеризує його загальний майновий стан. Скаржник не підтвердив ні отримання ним пенсійних виплат у розмірі, про який вказує у скарзі, ні відсутність у нього, крім зазначеного доходу, іншого доходу, заощаджень, права власності на нерухоме майно, оплатного права користування ним, права власності на транспортні засоби тощо. Зокрема не надав довідку про доходи з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за 2025 рік, довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, інформацію про наявність у власності чи оренді транспортних засобів, нерухомого майна, наявність заощаджень, а також інші відомості, що характеризують саме майновий стан. Подібну правову позицію підтвердив Верховний Суд в ухвалі від 20 жовтня 2025 року у справі №214/5490/24.

Таким чином, наведені заявником у клопотанні доводи не дають достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Таким чином, заявнику необхідно надати належні документи на підтвердження права на звільнення від сплати судового збору або сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

Щодо розміру судового збору

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року (із змінами та доповненнями, в тому числі 18.06.2025).

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду, яка подана фізичною особою, судовий збір справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.4 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 оскаржує рішення суду першої інстанції в частині стягнутої судом суми (оспорювана сума 39 886,39 грн) та солідарного стягнення боргу.

Отже, скаржнику необхідно сплатити: 2 266,00 грн (3028,00 грн*150%*49,89%)

Отримувач ? ГУК у Черк.обл./тг м. Черкаси/ 22030101; Код за ЄДРПОУ ? 37930566; Банк отримувача ? Казначейство України (ел.адм.подат.); МФО ? 899998; Рахунок отримувача ? UA0023759; код класифікації доходів бюджету - 22030101.

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Частиною 2 ст. 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог встановлених ст. 356 цього Кодексу, а також в разі несплати суми судового збору застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу, тобто апеляційна скарга повинна бути залишена без руху і апелянту надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 22 січня 2026 року залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Копію ухвали направити апелянту для виконання.

Роз`яснити, що в разі невиконання цієї ухвали в зазначений термін апеляційна скарга відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя