Справа № 727/2502/26
Провадження № 2/727/1409/26
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

11 березня 2026 року м. Чернівці

Суддя Шевченківського районного суд м. Чернівців Дубець О.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення способу виконання аліментного зобов`язання,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду м. Чернівців із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення способу виконання аліментного зобов`язання, в якому просить:

1.Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який був зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Чернівецького міського управління юстиції, актовий запис № 573 від 06.05.2009.

2. Визначити спосіб виконання аліментного обов`язку ОСОБА_2 щодо утримання дітей: ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 , шляхом передачі у власність матері дітей - ОСОБА_1 , квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 43,70 кв.м.

3. Визнати передачу зазначеної квартири способом виконання аліментного обов`язку відповідно до статті 190 Сімейного кодексу України.

4. Визнати аліментний обов`язок ОСОБА_2 щодо утримання дітей виконаним у повному обсязі шляхом передачі зазначеного нерухомого майна.

Ухвалою суду від 05 березня 2026 року вказану вище заяву було залишено без руху та надано позивачці п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків.

Вказана ухвала суду була доставлена в електронний кабінет представниці позивачки адвокатки Кириченко А.А. 06 березня 2026 року.

09 березня 2026 року від представниці позивачки адвокатки Кириченко А.А. надійшла заява про усунення недоліків.

Так, представниця вказує, що нею на виконання вимог ухвали про залишення позову без руху та у відповідності до статей 43 та 177 ЦПК України на електронну пошту відповідача була направлена копія позовної заяви з додатками.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 10 квітня 2024 року у справі № 454/1883/22 виснувала, що процесуальне законодавство визначає два способи надсилання судового рішення:

-в електронній формі шляхом направлення через зареєстрований е-кабінет, у тому числі шляхом направлення листа на офіційну електронну пошту засобами підсистем ЄСІТС;

-в паперовій формі засобами поштового зв`язку шляхом направлення рекомендованого листа з поштовим повідомленням про його вручення.

Надсилання судового рішення із використанням одного із вказаних способів для суду є процесуальним обов`язком.

Велика Палата Верховного Суду зауважила, що процесуальне законодавство не обмежує можливість направлення судового рішення або інших процесуальних документів на адресу електронної пошти, зазначену особою у поданих нею документах до суду, однак це не замінює дотримання порядку належного надсилання судового рішення передбаченого процесуальним законодавством.

Для фізичних осіб за відсутності у них е-кабінету надсилання судового рішення здійснюється засобами поштового зв`язку з поштовим повідомленням про його вручення, у разі направлення судового рішення на електронну адресу за відсутності офіційної електронної адреси та за відсутності зареєстрованого е-кабінету не вважатиметься належним врученням судового рішення.

Беручи до уваги наведене, доходжу висновку, що оскільки відповідач не має зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі ЄСІТС, єдиним процесуальним способом надсилання останньому процесуальних документів, в тому числі і копії позовної заяви із додатками, є направлення в паперовому вигляді за допомогою засобів поштового зв`язку з описом вкладення.

Ця вимога статті 43 ЦПК України позивачкою виконана не була.

Суд зазначає, що направлення копії позовної заяви з додатками на електронну пошту відповідача не визначено вимогами статей 43 та 177 ЦПК України та є додатковим способом повідомити останнього про поданий позов, який не виключає обов`язок позивача направити копію позовної заяви у спосіб, як було зазначено вище.

Щодо вимоги, яка стосується передачі квартири у власність позивачки в рахунок виконання аліментного обов`язку батька щодо утримання дітей, то позивачкою не виконана вимога ухвали про залишення позову без руху в частині визначення вартості нерухомого майна та сплати судового збору в порядку та розмірі, визначеному законом.

Отже, станом на 11 березня 2026 року недоліки позовної заяви, наведені в ухвалі від 05 березня 2026 року, позивачкою усунуті не були, заява про продовження строку для усунення недоліків від позивачки не надходила.

Як зазначено в частині 3 статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до частини 5 статті 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Оскільки позивачкою не виконані вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 05 березня 2026 року, така заява вважається неподаною та підлягає поверненню.

Згідно з частиною 7 статті 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись статями 185, 258-260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення способу виконання аліментного зобов`язання вважати неподаною та повернути позивачці.

Роз`яснити позивачці, що повернення заяви не позбавляє її права повторного звернення до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Чернівецького апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Дубець О.С.