Провадження №: 2-о/755/30/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" березня 2026 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Коваленко І.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про встановлення факту смерті, -

в с т а н о в и в:

В провадження Дніпровського районного суду м. Києва надійшла справа за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту смерті.

03 грудня 2025 року згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищевказана справа передана на розгляд судді Яровенко Н.О.

04.12.2025 ухвалою судді Дніпровського районного суду міста Києва Яровенко Н.О. заяву ОСОБА_1 про встановлення факту смерті - залишено без руху. Надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`ять днів з дня отримання даної ухвали.

Розпорядженням керівника апарату Дніпровського районного суду м. Києва №205 від 23.01.26, відповідно до п.п. 2.3.44, 2.3.46 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду вказано здійснити повторний автоматичний розподіл вказаної справи.

05.02.2026, на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.02.2026, цивільна справа за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту смерті передана в провадження судді Коваленко І.В.

Копія вказаної ухвали про залишення заяви без руху була направлена заявнику на поштову адресу, яку заявниця зазначила у своїй заяві та на електронну адресу, вказану у заяві, де заявниця просила всі процесуальні документи по справі надсилати на її пошту - ІНФОРМАЦІЯ_1

Як вбачається з довідки про доставку електронного листа ухвала суду від 04.12.2025 по справі № 755/23478/25 була доставлена 17.12.2025 о 11:11:38 год.

Крім того, ухвала про залишення заяви ОСОБА_1 без руху від 04.12.2025 року була своєчасно внесена до Єдиного державного реєстру судових рішень, а тому заявник у вільному доступі мала можливість ознайомитись з її змістом.

Таким чином, суд вважає, що заявник був повідомлений належним чином про залишення його заяви без руху.

Станом на 09 березня 2026 року, з урахуванням достатнього строку, встановленого судом для надходження до суду поштової кореспонденції у разі направлення заявником на виконання вимог ухвали про залишення заяви без руху документів засобами поштового зв`язку - недоліки заявник не усунув, ухвалу суду не виконав, документів не надав. Дані недоліки з наведених вище підстав є суттєвими і такими, що перешкоджають відкриттю провадження у справі до їх усунення.

У вказаний в ухвалі строк заявник недоліки не усунув.

Прецедентна практика Європейського Суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Із цього приводу прецедентними є рішення Європейського Суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Крім того, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Слід зазначити, що Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Кожна з сторін, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у її справі. Таким чином, ухвала суду про залишення заяви без руху була отримана, однак недоліки не були усунені протягом вказаного в ухвалі строку.

Дослідивши матеріали заяви, суддя дійшов до висновку про повернення останньої, оскільки зазначені в ухвалі суду недоліки заявниця до цього часу не усунула, з заявою про продовження строку для усунення недоліків до суду не зверталася.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, вважаю заяву неподаною та такою, що необхідно повернути заявнику.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту смерті - вважати не поданою та повернути заявнику.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя