Справа № 686/6042/26
Провадження № 2/686/5688/26
УХВАЛА

02 березня 2026 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Павловська А.А., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до Держави Україна (представник: МВС України) про відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИЛА:

До Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області26.02.2026 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Держави Україна (представник: МВС України) про відшкодування моральної шкоди, в якій він просить стягнути з держави Україна дев`ятсот дев`ятнадцять центільйонів гривень моральної шкоди, завданої йому бездіяльністю УДМС в Хмельницькій області невиконанням постанови Хмельницького окружного адміністративного суду від 12 грудня 2011 року в справі № 2270/14181/11 щодо зобов`язання Хмельницького МВ УМВС України в Хмельницькій області невідкладно вклеїти фотографію в паспорт громадянина України ОСОБА_1 , який йому видати на руки.

Відповідно до ч. 1, пунктів 2, 3 ч. 2 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

З Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що в період з 2013 по 2026 роки щодо позивача наявні щонайменш 487 рішень Хмельницького міськрайонного суду у цивільних справах з приводу його позовів, обґрунтованих невиконанням судового рішення в адміністративній справі № 2270/14181/11. Позивач подавав позови до Хмельницького міськрайонного суду до того ж відповідача з аналогічним предметом і з тих самих, а також мінімально видозмінених підстав, що в тому числі і сам зазначає в тексті позовної заяви (с. 11 позовної заяви, абзац четвертий), відзначаючи, що ці позови стосувалися іншого періоду часу, водночас за який саме період часу заявлені позовні вимоги у зазначеній позовній заяві, позивач не конкретизує.

Верховний Суд в ухвалі від 19.11.2025 у справі № 361/5524/19 звернув увагу на те, що добросовісність є однією із основоположних засад цивільного законодавства (п.6 ст.3 ЦК). Принцип добросовісності передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав.

Дії учасників цивільних відносин мають відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб.

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право. Подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2021 у справі №147/66/17, Верховного Суду від 08.05.2018 у справі №910/1873/17.

Активна протидія зловживанню процесуальними правами учасниками судового процесу є гарантією справедливого судочинства та запорукою ефективного функціонування системи правосуддя загалом.

Натомість неспроможність державних органів ефективно протидіяти зловживанням процесуальними правами призводить до порушення державою п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, що вбачається з рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України" (заява №36655/02).

Зловживання правами на подання позовів, апеляційних та касаційних скарг становить собою такий вид зловживань процесуальними правами, за якого уся процедура розгляду спору є невиправданою та неефективною, адже особа звертається до суду з метою, що відмінна від захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Серед таких зловживань можна виокремити подання "сутяжницьких", завідомо безпідставних (явно необґрунтованих) позовів або скарг та позовів, що мають штучний характер.

У зазначеній ухвалі Верховним Судом з роблено висновок про те, що "сутяжництвом" можуть бути визнані випадки багаторазових звернень до суду особою із тотожними або аналогічними позовами після вирішення справи судом з метою домогтися нового розгляду справи, що вже вирішена судом за допомогою модифікації предмета чи підстави позову, введення нових учасників процесу тощо, а також випадки, коли особа систематично звертається до суду до одного й того самого або різних відповідачів з метою надокучити своєму процесуальному опоненту, потурбувати його, завдати йому шкоди тощо.

ОСОБА_1 багаторазово звертався до суду із тотожними та аналогічними (за мінімально відмінні проміжки часу) позовами після вирішення справи судом з метою домогтися нового розгляду по суті однієї і тієї ж справи, що вже вирішена судом, за допомогою модифікації предмета чи підстави позову (зміна ціни позову, обґрунтування мінімально відмінними правовими нормами), введення нових учасників процесу (зазначення відмінних представників одного і того ж відповідача), із визначенням ціни позову, за якої такі позови не можуть бути повністю задоволені апріорі, що свідчить про його першочергову мету відволікання на всі зазначені ініційовані ним процеси часових, людських, матеріальних ресурсів суду та інших учасників справи, а не захист порушених прав.

Згідно ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Частиною 4 ст. 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Отже враховуючи вищевикладене, слід дійти висновку, що подана позовна заява ОСОБА_1 підлягає поверненню з підстав зловживанням позивачем своїми процесуальними правами.

Керуючись ст. 44 ЦПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна (представник: МВС України) про відшкодування моральної шкоди - повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Хмельницького апеляційного суду протягом 15 днів з дня її складення.

Суддя: