ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/197/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" березня 2026 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О.Ф., розглянувши у порядку письмового провадження питання про виправлення описки в ухвалі Дарницького районного суду м. Києва від 05.03.2026 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільним сумісним майном, поділ майна подружжя, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Дарницького районного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільним сумісним майном, поділ майна подружжя.

Ухвалою суду від 05.03.2026 визнано явку ОСОБА_1 у судове засідання обов`язковою.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Між тим, при виготовленні тексту ухвали судом було допущено описку в резолютивній частині, а саме замість «Копію ухвали направити позивачу до виконання», вказав «Копію ухвали направити відповідачам до виконання».

Як роз`яснено п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 № 14, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено. Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв`язку з постановленням відповідної ухвали.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що дана описка є суттєвою та підлягає виправленню.

Керуючись ст.ст. 260, 261, 269, 353, 354, 355 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Виправити описку в резолютивній частині ухвали про визнання явки ОСОБА_1 у судове засідання обов`язковою від 05.03.2026 зазначивши «Копію ухвали направити позивачу до виконання», замість «Копію ухвали направити відповідачам до виконання».

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: