КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач - Кафідова О.В.
№ 22-ц/824/8073/2026
У Х В А Л А

м. Київ Справа № 752/17006/24

02 березня 2026 року Київський апеляційний суд у складі судді Судової палати з розгляду цивільних справ Кафідової О.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Васюка Миколи Миколайовича на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17 лютого 2025 року, ухвалене під головуванням судді Чекулаєва С.О., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Українські фінансові операції» про стягнення безпідставно набутих коштів, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 17 лютого 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Українські фінансові операції» про стягнення безпідставно набутих коштів залишено без задоволення.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, 10 лютого 2026 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Васюк М.М. подав апеляційну скаргу в якій просить суд скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Окрім того, просив поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Клопотання обґрунтовано тим, що представник позивача дізнався про рішення від 17 лютого 2025 року лише 31 грудня 2025 року. Строк на подання апеляційної скарги закінчується 30 січня 2026 року.

З 06 січня 2026 року по 09 січня 2026 року скаржник не міг подати скаргу у зв`язку з тим, що захворів. Даний факт підтверджується Медичним висновком про тимчасову непрацездатність

Перевіривши виконання вимог ст. 356 ЦПК України, апеляційний суд вважає, що вказана апеляційна скарга на рішення суду підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно вимог ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду - протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Поважними причинами можуть визнаватись лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Перелік поважних причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення.

Відповідно до положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, згідно з якою кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Також необхідно зазначити, що судом досліджуються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

З матеріалів справи вбачається, що рішення Голосіївського районного суду м. Києвабуло ухвалено 17 лютого2025 року.

31 грудня 2025 рокупредставник позивача дізнався про повний текст рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17 лютого 2025 року.

Відповідно до даних Єдиного державного реєстру судових рішень, рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17 лютого 2025 року, було оприлюднено в реєстрі 02 січня 2026року.

Наведені у клопотанні про поновлення строку причини пропуску такого строку не можна визнати поважними та наведені обставини не свідчать про об`єктивну неможливість подання апеляційної скарги у межах усього процесуального строку, оскільки період тимчасової непрацездатності є нетривалим і не охоплює весь строк, наданий законом для апеляційного оскарження.

Тому, апеляційну скаргу слід залишити без руху та запропонувати скаржнику навести інші поважні причини для поновлення строку.

Відповідно до вимог ст. 357 ЦПК України суддя, встановивши, що апеляційну скаргу подано без додержання вимог статті 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, постановляє ухвалу про залишення її без руху, про що повідомляє відповідну особу і надає строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

За наведених обставин, суд пропонує апелянту усунути зазначені недоліки апеляційної скарги шляхом подання на адресу Київського апеляційного суду обґрунтованої заявипро поновлення, визначеного в ст. 354 ЦПК України, тридцятиденного строку на апеляційне оскарження рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17 лютого 2025 рокута навести інші поважні причини для поновлення строку.

Керуючись ст.ст. 356, 357 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Васюка Миколи Миколайовича на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17 лютого 2025 року, ухвалене під головуванням судді Чекулаєва С.О., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Українські фінансові операції» про стягнення безпідставно набутих коштів - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог даної ухвали у відкритті апеляційного провадження за скаргою буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Суддя: