Справа № 740/5164/25
Провадження № 2/740/188/26
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 лютого 2026 року м. Ніжин

Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області в складі

головуючого судді Шевченко І. М.,

за участі секретаря судового засідання Хомінець Т. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , поданим представником - адвокатом Вовк Наталією Анатоліївною, до Територіальної громади в особі Ніжинської міської ради Чернігівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

установив:

У вересні 2025 року представник позивачки подав до суду вищевказану позовну заяву, в якій просив визначити позивачці додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її чоловіка ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що після смерті чоловіка позивачки відкрилася спадщина, до складу якої входить двокімнатна квартира АДРЕСА_1 . Указана квартира набута під час перебування позивачки та спадкодавця у зареєстрованому шлюбі, у зв`язку з чим є об`єктом спільної сумісної власності подружжя, а частка померлого становить частина квартири. За життя, а саме 14 січня 2024 року, спадкодавець склав заповіт, відповідно до якого належну йому частину квартири заповів їхньому сину ОСОБА_2 . Однак син до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не звертався та не має наміру приймати спадкове майно.

Позивачка звернулася до нотаріуса з метою оформлення спадкових справ, однак їй було роз`яснено, що вона пропустила встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим видача свідоцтва на спадщину є неможливою.

Позивачка пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки вона має незадовільний стан здоров`я, а саме: страждає на цукровий діабет 2 типу, остеопороз, має захворювання хребта та перенесла операцію на оці, у зв`язку з чим тривалий час перебувала на лікуванні та реабілітації, що ускладнило можливість своєчасного звернення до нотаріуса. Крім того, позивачка продовжує лікування та періодично потребує медичного нагляду, що також спричинило додаткові труднощі у своєчасному оформленні її спадкових прав.

Ухвалою Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 22 вересня 2025 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 30 жовтня 2025 року 12-00 год.

У подальшому підготовче засідання відкладено на 05 грудня 2025 року 08-30 год.

Ухвалою Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 05 грудня 2025 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті на 15 січня 2026 року 09:00 год.

15 січня 2026 року судове засідання відкладено на 19 лютого 2026 року 12:00 год.

У судове засідання учасники справи не з`явилися.

Представник позивачки - адвокат Дорошенко Г. М. подав до суду заяву, в якій просив розглянути справу без участі його та позивачки, позовні вимоги підтримав.

Представник відповідача - Лях О. М. подала до суду клопотання, в якому просила розглянути справу без участі представника ради та ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

Від імені третьої особи - ОСОБА_5 на електронну пошту суду надійшла заява про розгляд справи без його участі і незаперечення проти позовних вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, кожного окремо та в сукупності, керуючись законом і своїм внутрішнім переконанням, суд дійшов таких висновків.

Суд установив, що згідно з копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 зареєстрували шлюб 04 листопада 1975 року.

Відповідно до копії договору купівлі-продажу від 05 липня 2018 року, укладеного між ПП «Житлоінвест» і ОСОБА_3 , останній придбав двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності та нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, на підставі договору купівлі-продажу від 05 липня 2018 року за ОСОБА_3 зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_2 .

Згідно з копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до копії заповіту, посвідченого 14 січня 2020 року секретарем Ніжинської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області - Дмитренко О. В., ОСОБА_3 на випадок своєї смерті заповів належну йому двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , своєму сину ОСОБА_2 .

Згідно з копією довідки № 06.4-16/5679 від 19 серпня 2024 року, ОСОБА_3 на день смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ; інших зареєстрованих осіб за вказаною адресою не було.

Копіями виписок із медичної карти стаціонарного (амбулаторного) хворого ОСОБА_3 підтверджуються її захворювання, перебування на лікуванні та реабілітації (а. с. 19 - 25).

Згідно з відповіддю завідувача Другої чернігівської державної нотаріальної контори, виконуючої обов`язки завідувача Другої ніжинської державної нотаріальної контори - Алли Кравченко від 17.11.2025 на запит суду, спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 - не заводилась.

Згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини і з урахуванням конкретних фактичних обставин справи такими поважними причинами пропуску строку можуть бути: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття.

Принцип «пропорційності» пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства.

Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, необхідно визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц, від 01 червня 2020 року у справі № 185/777/17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За положеннями ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Як зазначено у ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За приписами ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Позивачка пропустила шестимісячний строк, встановлений чинним законодавством, для прийняття спадщини та має право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Оцінюючи зібрані у справі докази, суд вважає, що строк звернення із заявою про прийняття спадщини пропущено позивачкою з поважних причин. При цьому цей строк є незначним. Зокрема, в матеріалах справи містяться копії медичних висновків та виписок з історії хвороби позивачки, якими підтверджується факт її хвороби, проходження лікування.

За таких обставин суд вважає, що позивачка пропустила строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тривалість пропущеного строку незначна, тому суд вважає за можливе визначити позивачці додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_3 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили, отже, позов підлягає задоволенню.

У зв`язку з тим, що позивачка не заявляє вимог про стягнення з відповідача судових витрат, керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у ст. 13 ЦПК України, суд не вирішує питання про розподіл судових витрат згідно зі ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. 2, 4, 12, 13, 76 - 81, 89, 259, 263 - 265, 273 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 , поданий представником - адвокатом Вовк Наталією Анатоліївною, до Територіальної громади в особі Ніжинської міської ради Чернігівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ; РНОКПП НОМЕР_3 ; АДРЕСА_4 ) додатковий строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене до Чернігівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І. М. Шевченко