ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/685/26 Справа № 208/4365/24 Суддя у 1-й інстанції - Похваліта С. М. Суддя-доповідач у 2-й інстанції - Космачевська Т. В.
УХВАЛА

09 березня 2026 року м. Дніпро

Суддя Дніпровського апеляційного суду Космачевська Т.В., розглянувши клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Гаркуши Валерії Валеріївни про проведення судового засідання в режимі відеоконференції за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діяла адвокат Медведєва Ліна Василівна, на заочне рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 14 квітня 2025 року у справі в цивільній справі номер 208/4365/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Служба у справах дітей Кам`янської міської ради, про позбавлення батьківських прав,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Заводського районного суду міста Кам`янського від 14 квітня 2025 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Служба у справах дітей Кам`янської міської ради, про позбавлення батьківських прав - відмовлено.

Із вказаним рішенням не погодився позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діяла адвокат Медведєва Л.В., подав апеляційну скаргу безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду за допомогою підсистеми «Електронний суд».

Ухвалами Дніпровського апеляційного суду від 15 вересня 2025 року апеляційне провадження по вищевказаній справі відкрито та справу призначено до розгляду у судовому засіданні Дніпровського апеляційного суду в місті Дніпрі.

17 листопада 2025 року ухвалою Дніпровського апеляційного суду вказану справу призначено до розгляду у судовому засіданні на 11 березня 2026 року.

04 березня 2026 року на офіційну електронну адресу Дніпровського апеляційного суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Гаркуши В.В. про її участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Перевіривши доводи поданого клопотання, виходжу з наступного.

Згідно із положеннями частин 2 статті 212 ЦПК України Учасник справи, його представник подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. У заяві про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні іншого суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення.

18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», який був розроблений для запровадження обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС) представниками правничих професій, юридичними особами та фізичними особами-підприємцями, оскільки особи, які за законом зобов`язані зареєструвати офіційні електронні адреси в ЄСІТС, зволікають з виконанням свого обов`язку.

Статтею 14 ЦПК України, зокрема, передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частинами 5,6 ст. 43 ЦПК України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Велика Палата Верховного Суду у пунктах 12.1-12.3 постанови від 13 вересня 2023 року у справі №204/2321/22 констатувала, що «законодавцем допускається подання фізичною особою нарівні з паперовою формою, зокрема, апеляційних скарг в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи та подання такого документу через підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет», або з використанням офіційної електронної адреси із засвідченням кваліфікованим електронним підписом.

Звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.».

Тобто Велика Палата Верховного Суду виснувала, що у випадку звернення сторони по справі до суду, через свого представника, який є адвокатом, адвокат вправі подавати процесуальні документи до суду у два способи: у паперовій формі та в електронній формі за допомогою підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет». При цьому адвокатами, як представниками сторони по справі - фізичної особи, звернення до суду шляхом подання процесуальних документів в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси суду із засвідченням кваліфікованим електронним підписом не застосовується.

З матеріалів справи вбачається, що клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, подане представником ОСОБА_1 - адвокатом Гаркушою В.В. до Дніпровського апеляційного суду в електронному вигляді шляхом направлення на офіційну електронну адресу Дніпровського апеляційного суду. До клопотання додано роздруківку результату перевірки електронного цифрового підпису (протокол створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису) адвоката Гаркуши В.В., проте такий підпис вчинено без використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Отже, адвокат Гаркуша В.В. могла подати клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції: 1) в письмовій формі; 2) в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд».

Враховуючи наведене, у апеляційного суду є підстави стверджувати, що адвокат Гаркуша В.В. подала клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції електронною поштою з використанням її електронного цифрового підпису, використовуючи спосіб звернення до суду, не передбачений чинним процесуальним законодавством, без доказів його направлення іншим учасникам справи.

З огляду на наведене, вважаю, що підстави для задоволення клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Гаркуши Валерії Валеріївни про проведення судового засідання в режимі відеоконференції відсутні.

Керуючись статтями 212, 381 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Гаркуши Валерії Валеріївни про проведення судового засідання в режимі відеоконференції відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Дніпровського апеляційного суду Т.В. Космачевська