Провадження № 2/522/1889/26
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 лютого 2026 року Приморський районний суд м. Одеси в складі:
головуючого судді Абухіна Р.Д.,
за участю секретаря судового засідання Гудзюк Ю.Б.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської міської ради, третя особа приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Єлькін Олексій Миколайович про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Одеської міської ради, третя особа приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Єлькін Олексій Миколайович про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, по якому просить: визнати строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , пропущений позивачем таким, що був пропущений з поважних причин; визначити/встановити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька терміном 3 (три) місяці, починаючи з моменту набрання законної сили судового рішення у цій справі; залучити до участі у справі приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Єлькіна Олексія Миколайовича в якості Третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні Позивача.
Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_2 . Після смерті батька залишилося спадкове майно 1/40 частка домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .
З метою оформлення спадкових прав за законом на майно, що залишилось після смерті батька, позивач 08.07.2025 року звернувся до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Єлькіна Олексія Миколайовича.
Постановою приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Єлькіна О.М. від 08.07.2025 № 114/02-31 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, в обґрунтування зазначено, що померлий ОСОБА_2 на день смерті не був зареєстрований за однією адресою разом з сином ОСОБА_1 , а останній не надав документів на підтвердження факту спільного проживання з батьком на дату його смерті, тому з наданих ОСОБА_1 документів не вбачається за можливе встановити факт своєчасного прийняття останнім спадщини за ст. 1268 ЦК України, а із заявою про прийняття спадщини протягом встановленого ст. 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 не звертався.
З наведеного вбачається, що строк прийняття спадщини після смерті спадкодавця сплив 23 березня 2025 року.
Одночасно з поданням позову представник позивача звернувся до суду з клопотанням про витребування доказів, а саме: від приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Єлькіна Олексія Миколайовича копію спадкової справи до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ).
Ухвалою суду від 28 липня 2025 року справу прийнято та відкрито провадження, призначено справу до розгляду в загальному порядку. Одночасно ухвалою витребувано від приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Єлькіна Олексія Миколайовича належним чином посвідчену копію спадкової справи до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ).
Суд приєднав спадкову справу, що надійшла на виконання ухвали суду, до матеріалів справи.
Ухвалою від 26.08.2025 закрито підготовче засідання по цивільній справі, призначена справа до судового розгляду по суті.
В судове засідання учасники справи не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Представник позивача надав заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити, а справу розглянути за його та позивача відсутності.
Від приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Єлькіна О.М. надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.
Відповідач про час, дату та місце судового розгляду повідомлений належним чином, відзив суду не надав. Заяв по суті справи представником відповідача надано не було.
Суд, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, додані до неї документи приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_2 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 23.09.2024 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). Після смерті ОСОБА_2 залишилося спадкове майно - 1/40 частка домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .
З метою оформлення спадкових прав за законом на майно, що залишилось після смерті ОСОБА_2 , позивач 08 липня 2025 року звернувся до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Єлькіна Олексія Миколайовича.
Постановою приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Єлькіна О.М. від 08.07.2025 № 114/02-31 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, в обґрунтування зазначено, що померлий ОСОБА_2 на день смерті не був зареєстрований за однією адресою разом з сином ОСОБА_1 , а останній не надав документів на підтвердження факту спільного проживання з батьком на дату його смерті, тому з наданих ОСОБА_1 документів не вбачається за можливе встановити факт своєчасного прийняття останнім спадщини за ст. 1268 ЦК України, а із заявою про прийняття спадщини протягом встановленого ст. 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 не звертався.
З наведеного вбачається, що строк прийняття спадщини після смерті спадкодавця сплив 23 березня 2025 року.
Згідно зі статтею 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Частиною першою статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до частини першої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Стаття 1270 ЦК України встановлює строк у шість місяців для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв ії. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 пропустив строк, встановлений ст. 1270 ЦК України для подачі заяви про прийняття спадщини.
До нотаріуса, із заявою про прийняття спадщини, ОСОБА_1 звернувся 08.07.2025 року.
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220,1222,1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин - закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Зокрема Пленум Верховного Суду України у пункті 24 Постанови № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців: 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Також у Постанові від 31.07.2024 по справі № 706/275/22 Верховний Суд додатково роз`яснив, що головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.
Крім того, за конкретних фактичних обставин кожної справи суд має оцінювати тривалість пропуску строку для прийняття спадщини, що має важливе правове значення (Постанова ВС від 03.04.2024 у справі № 639/8197/21).
Парамедик це медичний працівник, який надає допомогу при невідкладних станах на догоспітальному етапі, у т.ч. надає долікарську медичну допомогу постраждалим в результаті аварії, пожежі, стихійного лиха, інших нещасних випадків, а також внаслідок виникнення гострого або загострення хронічного захворювання. Парамедик працює у складі бригад екстреної медичної допомоги, або у відділеннях екстреної допомоги. Основна задача парамедика стабілізувати стан пацієнта, запобігти погіршенню ситуації та забезпечити безпечне транспортування хворого/потерпілого (наприклад: зупинити кровотечу, провести серцево-легеневу реанімацію (у т.ч. з використанням дефібриляторів та іншого спеціального обладнання), надати допомогу при переломах чи травмах тощо).
Загальновідомим є обставини введення в Україні воєнного стану у зв`язку з військовою агресією рф (Указ Президента України № 64/2022 від 24.02.2022), що, також, суттєво вплинуло на зростання в рази навантаження на медичну галузь, у т.ч. в м. Одесі - медичні працівники стикаються не лише зі збільшенням загального (фахового) навантаження на медичну систему, а й з додатковими факторами, які суттєво впливають на їхнє фізичне та психічне здоров`я, адже фізична небезпека, пов`язана зі щоденним ризиком обстрілів та бомбардувань, створює пряму загрозу для життя та здоров`я медичного персоналу. До того ж, постійний контакт з болем, смертю та трагічними ситуаціями (через щоденний контакт з травмованими пацієнтами та їхніми історіями) підвищує ризик розвитку професійного вигорання, емоційного виснаження тощо, а загальна мобілізація до лав ЗСУ та переїзд медичних працівників у більш безпечні райони країни призводить до нестачі медичних працівників та, безпосередньо, збільшує робоче навантаження на тих, хто залишився - саме тому Позивач й працює на 1,5 ставки за змінним графіком.
Наказом Міністерства охорони здоров`я України № 319 від 25.05.2006 затверджені норми робочого часу для працівників закладів та установ охорони здоров`я, що застосовуються для медичних працівників незалежно від відомчого підпорядкування та форм власності. Підпунктом 1.1. пункту 1 вказаного Наказу установлена норма робочого часу 38,5 години на тиждень, у т.ч. для фахівців з базовою та неповною вищою медичною освітою (середнього медичного персоналу), за винятком тих, хто працює у шкідливих умовах праці, зокрема закладів швидкої та екстреної і консультативної медичної допомоги, медицини катастроф. Відповідно до п. 5 Наказу № 319 для працівників, які працюють у закладах (структурних підрозділах) і на посаді у шкідливих умовах праці, установлюється скорочена тривалість робочого тижня відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 163 від 21.02.2001 «Про затвердження Переліку виробництв, цехів, професій і посад із шкідливими умовами праці, робота в яких дає право на скорочену тривалість робочого тижня». Відповідно до розділу 32 «Охорона здоров`я, освіта та соціальна допомога» Переліку виробництв, цехів, професій і посад із шкідливими умовами праці, робота в яких дає право на скорочену тривалість робочого тижня (затв. Постановою КМУ від 21.02.2001 за № 163) молодші спеціалісти з медичною освітою та молодша медична сестра (молодший медичний брат) станції (відділення) швидкої та невідкладної медичної допомоги та відділення виїзної екстреної та консультативної медичної допомоги, зайняті наданням медичної допомоги віднесені до посад із шкідливими умовами праці, тривалість робочого тижня для яких встановлена 36 годин.
З огляду на викладене та згідно довідки КНП «ООЦЕМД І МК» ООР» № 124-к від 24.06.2025 вбачається, що тривалість робочого тижня Позивача становить 54 години, отже, Позивач працює в надзвичайно важких емоційно-психологічних та фізичних умовах (шкідливі умови праці) і йому необхідно мати достатньо часу для відновлення та відпочинку.
Водночас, судом встановлено, що ОСОБА_1 у шлюбі не перебуває, мешкає разом зі своєю матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка має когнітивні порушення, зумовлені похилим віком (78 років) та Хворобою Альцгеймера, унаслідок чого потребує стороннього догляду (на непрофесійній основі), у т.ч. паліативного догляду вдома, що підтверджується Висновком Лікарсько-консультативної комісії КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 2» ОМР від 23.12.2022 за № 874 отже, мати Позивача потребує стороннього догляду, що забезпечує її син ОСОБА_1 після робочої зміни та у свої вихідні дні, так як інших осіб - членів сім`ї нема.
Суд також приймає до уваги незначний (трохи більше трьох місяців) проміжок пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України).
Висновуючи, суд зазначає, що, з урахуванням виду професійної зайнятості Позивача та необхідності його здійснювати догляд за матір`ю, ОСОБА_1 з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини після смерті батька у встановлений строк.
Оцінюючи наведені стороною позивача в обґрунтування своєї позиції доводи та надані на підтвердження докази в їх сукупності, - суд дійшов висновку про визнання обставин пропуску позивачем строку поважними і, відповідно, наявність правових підстав для визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.
Керуючись ст.ст. 2, 4. 12, 13, 76-81, 95, 258-259, 263-265, 286, 273 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до Одеської міської ради, третя особа приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Єлькін Олексій Миколайович про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , достатний для подання заяви про прийняття спадщини, терміном 3 (три) місяці, починаючи з моменту набрання законної сили судового рішення у цій справі
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст рішення суду складено 03.03.2026.
Суддя Р. Д. Абухін