УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 568/219/26

Провадження № 2/568/296/26

02 березня 2026 р. м.Радивилів

Суддя Радивилівського районного суду Рівненської області Троцюк В.О., розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

встановив:

До Радивилівського районного суду Рівненської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Сенс Банк» Григор`єва І.І. та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором у сумі 163389,23 грн. в порядку ст. 625 ЦК України.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається, в разі якщо подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Частиною 7 ст.177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Статтею 237 ЦК України передбачено, що представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Відповідно до ст.244 ЦК України представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю. Представництво за довіреністю може ґрунтуватися на акті органу юридичної особи.

Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи (частина перша статті 47 ЦПК України).

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частини перша, третя статті 58 ЦПК України).

У пунктах 18, 20, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21), вказано, що «починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Інакше кажучи, процесуальні закони визначили, що представники сторін, третіх осіб, а також осіб, які за законом мають право звертатися до суду в інтересах інших, можуть діяти у судовому процесі або за правилами самопредставництва, або як власне представники. Останніми можуть бути: адвокати, законні представники, а у випадках, визначених у процесуальних законах, зокрема у малозначних справах, справах незначної складності, - інші особи (стаття 60 ЦПК України, стаття 58 ГПК України, стаття 57 КАС України). Повноваження саме цих представників підтверджують документи, визначені у частинах першій і четвертій статті 62 ЦПК України, частинах першій і четвертій статті 60 ГПК України, частинах першій і четвертій статті 59 КАС України.

Як вбачається із позовної заяви така подана до суду 10.02.2026 року та підписана Котницьким І.О., як представником АТ «Сенс Банк». На підтвердження повноважень Котницького І.О. на підписання позовної заяви до матеріалів позову додано довіреність (в порядку передоручення), сформовану в системі «Електронний суд» 15.02.2024р., видану Зубченко Оленою Миколаївною, яка діє від імені АТ «Сенс Банк» на підставі довіреності від 17.10.2023р. На підтвердження повноважень Зубченко О.М. на представництво інтересів АТ «Сенс Банк» долучено довіреність (в порядку передоручення), яка не містить імені, хто її видав, повноваження цієї особи, а також дату видачі. Також долучено довіреність №023263/24 від 07.11.2024 року, АТ «Сенс банк» в особі члена правління Шклярук О.Г., який діє на підставі статуту та рішення правління № 300 від 26.07.2024 року. Підтверджуючих документів, що довіреність від імені юридичної особи видна за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами, станом на день подачі позову, суду не надано, оскільки долучена до матеріалів справи виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 15.08.2023 року та 22.08.2023 року.

Суд, вважає за необхідне зазначити, що з врахуванням того, що представник позивача АТ «Сенс банк» Котницький І. О. звернувся до суду через систему «Електронний суд», належним підтвердженням, що довіреність від імені юридичної особи видна за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами, зокрема, може бути витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, який сформований в системі «Електронний суд», станом на день звернення.

Також, суд звертає увагу, що з довіреності, виданої Зубченко О.М. на представництво інтересів АТ «Сенс Банк» не вбачається ким вона видана, його повноваження, дата видачі, з чого незрозуміло чи має право Зубченко О.М. представляти інтереси АТ «Сенс Банк» та видавати довіреності.

Окрім цього, суд зазначає, що надана членом правління АТ «Сенс банк» Шклярук О. Г. довіреність № 023263/24 від 07.11.2024 року на представлення інтересів довірителя Котницькому І. О., не є належним доказом представництва, оскільки вона є нечинної, з огляду на те, що термін її дії до 07.11.2025 року.

Таким чином, відповідно до п. 1 ч. 4 ст.185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 62, 177, 185 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що у відповідності до положень ч.7 ст.185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя В.О. Троцюк