Справа № 639/1465/26
Провадження № 2/639/1201/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2026 року м. Харків

Новобаварський районний суд міста Харкова у складі судді Борисенка О.О.,

розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

установив:

25.02.2026 до Новобаварського районного суду міста Харкова надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» до ОСОБА_1 , в якій позивач просить суд стягнути на його користь з відповідача суму заборгованості за договором № 01023) від 07.05.2021 у загальному розмірі 86081,68 грн; судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2662,40 грн та на правову допомоги в сумі 25000,00 грн.

Матеріали позовної заяви сформовані в системі «Електронний суд» та підписані директором ТОВ «Коллект Центр» Ткаченко Марією Миколаївною.

Оскільки вказана позовна заява не відповідає вимогам пунктів 3, 5 ч. 3 ст. 175, частині 5 ст. 177 ЦПК України, 26.02.2026 ухвалою суду залишено позовну заяву без руху, повідомлено позивача про необхідність виправлення недоліків позовної заяви шляхом: зазначення та подання до суду обґрунтованого, повного та детального розрахунку сум, що стягуються за кредитним договором за договором № 01023) від 07.05.2021 за період з за період з 07.05.2021 (дати укладення договору) по 23.12.2021 (дати відступлення права грошової вимоги), із зазначенням механізму обрахунку заборгованості за основною сумою боргу, за відсотками, періодів, сум, складових, відсоткової ставки, за якими проведено нарахування з посиланням на умови договору та зазначенням сум, які внесені відповідачем на погашення заборгованості, разом з доказами надсилання позивачем відповідачу копій поданий суду документів, з урахуванням положень статті 43 ЦПК України.

09.03.2026 до суду від позивача ТОВ «Фінансова компанія «Коллект Центр» надійшла заява про усунення недоліків, сформована в системі «Електронний суд» 09.03.2026 та підписана директором ТОВ «Коллект Центр» Ткаченко Марією Миколаївною, в якій позивач вказав, що позивач не є банком, а є фінансовою установою, а тому позбавлений можливості надати обґрунтований розрахунок заборгованості з відображення суми боргу та відсотків, порядку нарахування сум за кредитним договором № 01023) від 07.05.2021. Обґрунтований розрахунок може сформувати та надати АТ «УкрСиббанк» (первісний кредитор), що обслуговує картковий рахунок відповідача. Позивач самостійно отримати такі відомості із банку не може, у зв`язку з чим позивач просить витребувати від АТ «УкрСиббанк» розрахунок заборгованості за договором № 01023) від 07.05.2021 з порядком нарахування сум та підстави такого нарахування, заборгованості по процентам; та вважати усуненими недоліки позовної заяви, вказані в ухвалі суду, прийняти позовну заяву та відкрити провадження у справі.

Суд, вивчивши доводи заявленого клопотання та оглянувши матеріали справи, дійшов такого висновку.

Частинами 1, 2 ст. 83 ЦПК України визначено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

При зверненні до суду з позовною заявою позивач не зазначав про докази, які не можуть бути подані разом з позовною заявою, з клопотанням про витребування таких доказів не звертався.

Суд зауважує, що позивач є стороною договору факторингу №10-01/2023 від 10.01.2023, та не позбавлений можливості самостійно звернутися до попереднього кредитора із заявою про надання йому всіх документів з кредитної справи боржника ОСОБА_1 , зокрема, повних та детальних розрахунків заборгованості, проте всупереч вимогам пункту 4 ч. 2 ст. 84 ЦПК України, до клопотання про витребування доказів не долучено жодних доказів на підтвердження того, що позивач звертався з відповідними запитами; не зазначені причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

З огляду на викладене, та оскільки клопотання про витребування доказів подане з пропуском встановленого процесуального строку, а позивач не обґрунтував неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від нього, суд доходить висновку про залишення без задоволення клопотання позивача про витребування доказів.

Копія ухвали суду від 26.02.2026 про залишення позовної заяви без руху, що надіслана судом стороні позивача, доставлена позивачу ТОВ «Коллект Центр» та директору ТОВ «Коллект Центр» до їх електронних кабінетів 27.02.2026 о 15:23:04 та о 15:19:01 відповідно, що підтверджується довідками про доставку електронного документу.

Останнім днем на усунення недоліків позовної заяви, що встановлений ухвалою суду від 26.02.2026, є 09.03.2026.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави та з боку держави може бути піддане обмеженням, зокрема шляхом встановлення певної процедури розгляду справи.

Звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

З метою забезпечення безперешкодного доступу до правосуддя цивільним процесуальним законодавством чітко регламентовані підстави та порядок залишення позову без руху.

За змістом ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позивачу надано достатній десятиденний строк на усунення недоліків позовної заяви, який відповідно до ст. 185 ЦПК України не може перевищувати десять днів; до заяви про усунення недоліків позовної заяви не долучено будь-яких доказів на підтвердження того, що позивач звертався з відповідними запитами до попереднього кредитора, у заяві не зазначені причини неможливості самостійного отримання позивачем доказу, суд доходить висновку, що у встановлений судом строк та станом на 10.03.2026 недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі суду від 26.02.2026 позивачем не усунені.

За змістом ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Так саме на сторін покладено обов`язок цікавитись та слідкувати станом розгляду справи, а також дотримуватись процесуальних строків здійснення тих, чи інших процесуальних дій.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. 83, 84, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без задоволення заяву позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» про витребування доказів у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Повернути позивачу позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Веб-адреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua/ з посиланням на номер справи.

Суддя Олександр БОРИСЕНКО