Справа № 405/1136/24
Провадження №2/405/198/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2026 року Подільський районний суд міста Кропивницького у складі:

головуючого судді Іванової Л.А.

при секретарі Тарасенко Р.П., Гордуз О.Ю.,

за участю учасників справи:

представника позивача Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області Петрікеєвої О.І.,

представника Кропивницької міської ради Сніцара О.П.,

представника відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвоката Кривоноса А.І.,

та представника Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» Ризванюка А.П., який приймав участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції,

розглянувши у відкритому судовому засіданні при проведенні підготовчого судового засідання в залі суду в м.Кропивницькому заяву представника позивача Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області прокурора Петрікеєвої О.І. про зміну предмета позову по цивільній справі № 405/1136/24 за позовом керівника Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області, який діє в інтересах держави в особі Кіровоградської обласної державної адміністрації (Кіровоградська обласна військова адміністрація) до Кропивницької міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України», Головне управління Держгеокадастру у Сумській області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою державного лісового фонду шляхом визнання недійсним рішення, договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації земельної ділянки, скасування державної реєстрації права власності,-

В С Т А Н О В И В:

Керівник Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області, який діє в інтересах держави в особі Кіровоградської обласної державної адміністрації (Кіровоградська обласна військова адміністрація), звернувся до суду з позовом до відповідачів Кропивницької міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України»», в якому (позові) просить:

визнати недійсними пункти 2, 2.1 рішення Міської ради міста Кропивницького (Кропивницької міської ради) від 19.12.2018 року № 2211 «Про передачу у власність земельних ділянок учасникам АТО»;

визнати недійсним договір купівлі-продажу, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 18.02.2019 року, зареєстрований в реєстрі за № 316 щодо земельної ділянки загальної площею 0,1000 га з кадастровим номером :45:404:0100, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ;

скасувати вчинену 04.10.2018 року у Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :45:404:0100;

скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 , здійснену в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо земельної ділянки площею 0,1 га з кадастровим номером :45:404:0100, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 18 березня 2024 року прийнято до розгляду зазначений позов, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) в підготовче судове засідання учасників справи. Надано учасникам справи процесуальний строк для подання заяв по суті справи. Залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України»

Ухвалою суду від 04 лютого 2025 року залучено до участі в зазначеній цивільній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів: Головне управління Держгеокадастру у Сумській області

При цьому, у зв`язку з набранням 25 квітня 2025 року чинності Законом України від 26.02.2025 № 4273-IX «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів, зокрема, змінено найменування Ленінського районного суду міста Кіровограда на Подільський районний суд міста Кропивницького.

При цьому, під час підготовчого провадження по справі, представник позивача Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області прокурор Петрікеєва О.І. в підготовчому судовому засіданні підтримала подану в порядку ст.49 ЦПК України заяву, сформовану в системі «Електронний суд» 04.11.2025 року, зареєстровану судом 04.11.2025 року за вх. №34009 про зміну предмета позову у справі №405/1136/24, за якою просила прийняти заяву про зміну предмета позову, за якою позивачем сформовано позовні вимоги в наступній редакції

визнати недійсними пункти 2, 2.1 рішення Міської ради міста Кропивницького (Кропивницької міської ради) від 19.12.2018 № 2211 «Про передачу у власність земельних ділянок учасникам АТО»;

скасувати вчинену 04.10.2018 у Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :45:404:0100;

скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 , здійснену в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо земельної ділянки площею 0,1 га з кадастровим номером :45:404:0100, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101;

витребувати з незаконного володіння ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь держави в особі Кіровоградської обласної державної адміністрації () земельну ділянку площею 0,1 га з кадастровим номером :45:404:0100, та подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням заяви про зміну предмета позову, зазначивши при цьому, що ст.49 ЦПК України визначено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права. Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Формування змісту та обсягу позовних вимог є диспозитивним правом позивача.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Окрім того, як під час звернення прокурора до суду, так і на сьогодні ст. 391 ЦК України передбачає право власника майна вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Під час розгляду справи судом законодавцем доповнено вказану статтю частиною другою такого змісту: якщо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, незалежно від того, чи мав такий орган відповідні повноваження, вчинялися будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, в результаті яких набувачем такого майна став суб`єкт права приватної власності, спори щодо володіння та/або розпоряджання, та/або користування таким майном відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування вирішуються на підставі статей 387 і 388 цього Кодексу, на підставі чого до спірних правовідносин у даній справі мають бути застосовані правила ст. 391 ЦК України у поєднанні зі ст. 387 ЦК України.

Так, за правилами ст. 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.

Оскільки набуття права власності та земельну ділянку лісогосподарського призначення як на землі житлової та громадської забудови є неможливим, то відповідачі-фізичні особи у справі не мали законної підстави для цього.

У той же час ст. 388 ЦК України визначені порядок та підстави для витребування власником майна від добросовісного набувача.

В даній справі власники спірної земельної ділянки не можуть вважатися добросовісними в силу декількох обставин, і, зокрема, спірна земельна ділянка, на час її набуття у власність ОСОБА_1 була частиною лісового масиву, на вказаній земельній ділянці наявні різного роду деревні насадження; на земельній ділянці не виявлено проведення робіт та будь-якого втручання до лісового масиву, що підтверджується протоколом огляду та іншими долученими до позовної заяви доказами.

Тобто, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , у силу зовнішніх, об`єктивних, явних і видимих ознак, характерних для земель лісового фонду (природних ознак земельної ділянки, входження до лісового масиву, наявність багаторічної хвойної рослинності), знали, або, проявивши розумну обачність, мали знати про те, що ця ділянка вибула з володіння держави з порушенням вимог закону. Придбання такої ділянки усупереч зазначеним обставинам ставить під обґрунтований сумнів їхню добросовісність. Це узгоджується з висновками Верховного Суду України, викладеними у постанові віл 16.12.2015 у справі № 6- 2510цс15, від яких Велика Палата Верховного Суду не відступала.

Зазначене дає підстави для висновку щодо обізнаності відповідачів про незаконність виділення земельної ділянки та їх недобросовісність у спірних правовідносинах.

Таким чином, набуваючи у приватну власність земельну ділянку площею 0,1 га, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 не діяли добросовісно і мали усвідомлювати можливість виникнення надалі ситуації, за якої до них буде пред`явлено вимогу про витребування майна.

Окрім того, Велика Палата Верховного Суду у пункті 178 постанови від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц (провадження № 14-2цс21) виклала висновок про те, що «Згідно із загальнодоступними відомостями з Публічної кадастрової карти України, розміщеної на офіційному вебсайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, земельні ділянки, що належать відповідачам, досі заліснені. Такі відомості є загальновідомими, а тому не потребують доказування (частина третя статті 82 ЦПК України). Судами не встановлено обставин, які би спростовували заліснення спірних земельних ділянок та невідповідність відомостей з Публічної кадастрової карти України фактичному стану ані на цей час, ані на час отримання відповідачами цих ділянок».

У разі, якщо володілець такого майна недобросовісний, суд витребовує це майно на користь власника у всіх випадках (п. 112 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 січня 2023 року у справі № 488/2807/17).

Водночас, заволодіння нерухомим майном шляхом державної реєстрації права власності на нього ще не означає, що такий володілець набув право власності (права володіння, користування та розпорядження) на це майно. Власник, якого незаконно, без відповідної правової підстави, позбавили володіння нерухомим майном шляхом державної реєстрації права власності на це майно за іншою особою, не втрачає право володіння нерухомим майном. Така інша особа внаслідок державної реєстрації за нею права власності на нерухоме майно стає його фактичним володільцем (бо про неї є відповідний запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно). Але не набуває право володіння на відповідне майно, бо воно, будучи складовою права власності, і далі належить власникові. Саме тому він має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави, ним заволоділа (див. пункт 64 постанови Великої Палати Верховного Суду від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц (провадження № 14-2цс21)).

Статтею 328 ЦК України визначено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

Крім того, з урахуванням поданої заяви про зміну предмета позову, за якою заявлено майнову вимогу про витребування з незаконного володіння ОСОБА_2 на користь держави в особі Кіровоградської обласної державної адміністрації земельної ділянки площею 0,1 га з кадастровим номером :45:404:0100, згідно з платіжними інструкціями № 148 від 26.01.2024 та № 2694 від 05.11.2025 Кіровоградською обласною прокуратурою сплачено судовий збір в розмірі 7 198, 97 грн., враховуючи, що відповідно до витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок (№ НВ-024) вартість земельної ділянки з кадастровим номером :45:404:0100 становить 479 931,65 грн.

Представник відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвокат Кривонос А.І. (діє на підставі ордерів на надання правничої (правової) допомоги серії ВА №1077207 від 04 квітня 2024 року та серії ВА №1077208 від 04 квітня 2024 року) в підготовчому судовому засіданні вирішення питання про прийняття заяви про зміну предмета спору виніс на розсуд суду.

Представник відповідача Кропивницької міської ради Сніцар О.П. в підготовчому судовому засіданні вирішення питання про прийняття заяви про зміну предмета спору виніс на розсуд суду, зазначивши при цьому, що право позивача на зміну предмета чи підстав позову є диспозитивним, а тому не може заперечуватися.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» Ризванюк А.П. (діє на підставі довіреності №675 від 24 грудня 2024 року) в підготовчому судовому засіданні не заперечував щодо прийняття до розгляду судом заяви позивача про зміну предмета позову.

Інші учасники справи в підготовче судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені судом належним чином, про причини неявки суду не відомо.

Суд, дослідивши матеріали справи, та зміст заяви позивача Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області від 04.11.2025 року про зміну предмета позову по цивільній справі № 405/1136/24, приходить до наступного.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсу

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Зі змісту норми вказаної статті, вбачається, що змінити підставу або предмет позову під час розгляду справи за правилами загального позовного провадження позивач може до закінчення підготовчого засідання у справі.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі N 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстав позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Зміна предмету позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Відповідно до правил ст. 189 ЦПК України, одним із завдань підготовчого судового засідання є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

З огляду на викладене вище, та враховуючи, що зміна предмета позову є правом позивача, крім того, заява про зміну предмета позову відповідає вимогам статті 49 ЦПК України, подана на стадії підготовчого провадження, на підставі чого суд вважає за необхідне прийняти заяву позивача керівника Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області про зміну предмета позову по цивільній справі № 405/1136/24 за позовом керівника Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області, який діє в інтересах держави в особі Кіровоградської обласної державної адміністрації (Кіровоградська обласна військова адміністрація) до Кропивницької міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України», Головне управління Держгеокадастру у Сумській області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою державного лісового фонду шляхом визнання недійсним рішення, договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації земельної ділянки, скасування державної реєстрації права власності, за якою заявлені позивачем позовні вимоги про

визнання недійсними пункти 2, 2.1 рішення Міської ради міста Кропивницького (Кропивницької міської ради) від 19.12.2018 № 2211 «Про передачу у власність земельних ділянок учасникам АТО»;

скасування вчиненої 04.10.2018 у Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :45:404:0100;

скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_2 , здійснену в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо земельної ділянки площею 0,1 га з кадастровим номером :45:404:0100, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101;

витребування з незаконного володіння ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь держави в особі Кіровоградської обласної державної адміністрації () земельної ділянки площею 0,1 га з кадастровим номером :45:404:0100,

та подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням заяви про зміну предмета позову.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 49, 260, 261 ЦПК України суд,-

У Х В А Л И В:

Прийняти заяву позивача керівника Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області від 04.11.2025 року про зміну предмета позову по цивільній справі № 405/1136/24 за позовом керівника Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області, який діє в інтересах держави в особі Кіровоградської обласної державної адміністрації (Кіровоградська обласна військова адміністрація) до Кропивницької міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України», Головне управління Держгеокадастру у Сумській області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою державного лісового фонду шляхом визнання недійсним рішення, договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації земельної ділянки, скасування державної реєстрації права власності.

Відповідно до вимог ст. 191 ЦПК України встановити відповідачам строк 15 днів на подачу відзиву (ст. 178 ЦПК України) і направлення його позивачу та до суду з усіма письмовими та електронними доказами (які можливо доставити в суд), висновками експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Роз`яснити відповідачам, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, у строк для подання відзиву відповідачі мають право пред`явити зустрічний позов.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Подільського

районного суду

міста Кропивницького Лілія Андріївна Іванова