Провадження № 2/359/1365/2026
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2026 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Муранової-Лесів І.В.

за участі секретаря судового засідання - Шуст А.В.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Новоселецької О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Вороньківської сільської ради Бориспільського району Київської області про встановлення факту родинних відносин, поновлення строку для прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2025 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Новоселецька О.А., звернулася до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовом, з проханням:

- встановити юридичний факт про те, що ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідною тіткою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю у два місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а. с. 2-11).

Подану заяву обґрунтовано тим, що після смерті рідної тітки позивачки - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , спадщину на житловий будинок у с. Вороньків Бориспільського району Київської області прийняв її онук - ОСОБА_3 . У подальшому останній вибув з місця проживання, а згодом помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що позивачці стало достовірно відомо лише у квітні 2025 року з відповіді правоохоронних органів. Позивачка вказує, що спадкоємців першої четвертої черги після смерті ОСОБА_3 немає, заповіт відсутній, інші спадкоємці п`ятої черги спадщину не прийняли. Вона є двоюрідною тіткою померлого та належить до спадкоємців п`ятої черги за законом.

З метою оформлення спадщини позивачка звернулася до нотаріуса, однак отримала відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку для її прийняття, відсутністю документів, що підтверджують родинні відносини зі спадкодавцем, та відсутністю оригіналу правовстановлюючого документа на житловий будинок.

Позивачка зазначає, що пропуск строку для прийняття спадщини зумовлений тим, що вона не знала про смерть спадкодавця, а також не мала можливості підтвердити родинні відносини через відсутність відповідних актових записів. На підтвердження споріднення надає архівні довідки, погосподарські книги, документи органів РАЦС та показання свідків. Позивачка вважає, що зазначені обставини є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, а встановлення факту родинних відносин необхідне для реалізації її спадкових прав. Оскільки оригінал свідоцтва про право власності на спадковий будинок у позивачки відсутній, а в електронному реєстрі майно не зареєстроване, це перешкоджає позивачці оформити свої права на спадковий будинок в позасудовому порядку.

Ухвалою судді від 17 вересня 2025 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого засідання, витребувано докази у приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Дудки О.С. (а.с.76-79).

.

Ухвалою від 02.12.2025 було закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Новоселецька О.А. підтримали позовні вимоги, а також викладені у позовній заяві обставини. Представник позивача вважає, що наявність постанови нотаріуса, яка повідомила про неможливість оформити спадщину на житловий будинок, дають підстави для звернення до суду з відповідним позовом про визнання права власності на спадкове майно, оскільки продовження строку для прийняття спадщини не може у повному обсязі захистити права позивача.

Представник відповідача Вороньківської сільської ради Бориспільського району Київської області у судове засідання не з`явився, до суду надійшла заява з проханням розгляд справи проводити без участі представника сільської ради.

Заслухавши пояснення позивача, її представника, допитавши свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , дослідивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, у тому числі копію спадкової справи, яка була відкрита після смерті ОСОБА_3 , суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

В силу вимог ч.ч.1,2 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 89 років померла ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженка с.Рудяків Бориспільського району Київської області, про що 30 березня 2015 року складено відповідний актовий запис №24, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим виконавчим комітетом Вороньківської сільської ради Бориспільського району Київської області(а. с.13).

Дані про дату та місце народження ОСОБА_7 підтверджуються даними її паспорта громадянина України серія НОМЕР_2 , виданого 25 серпня 1998 року Бориспільським МРВ ГУ МВС України в Київській області (а.с.14).

Після її смерті відкрилася спадщина на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Спадкова справа після смерті ОСОБА_7 не відкривалася, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №01805197 від 09.07.2025 (а.с.138) а її

Спадщину після ОСОБА_7 прийняв її онук ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Ця обставина підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження ОСОБА_8 №3 від 27.06.2025 (а.с.107-108), копією свідоцтва про народження ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , серія НОМЕР_3 (а.с.21), а також довідкою виконавчого комітету Вороньківської сільської ради від 10.07.2025 №266/09-11 (а.с.134), згідно із якою на момент смерті ОСОБА_7 в будинку АДРЕСА_1 , були зареєстровані: ОСОБА_7 , 1926 року народження, та ОСОБА_3 , 1980 року народження.

Встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (точна дата невідома), що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № від 27.06.2025 (а.с.85-84).

27.06.2025 позивач ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Дудки О.С. із заявою про прийняття спадщини після смерті його двоюрідного племінника ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.84).

Постановою приватного нотаріуса Бориспільського нотаріального округу Київської області Дудки О.С. від 23 липня 2025 року №821/02-31 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з тих підстав, що ОСОБА_1 пропущено строк для прийняття спадщини та через відсутність усіх документів на підтвердження родинних зв`язків з померлим та відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на нерухоме майно.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , є рідною донькою ОСОБА_11 , що підтверджується даними її свідоцтва про народження серія НОМЕР_4 та свідоцтвом про укладення шлюбу із ОСОБА_12 , серія НОМЕР_5 (а.с.19,20).

Також встановлено, що позивач є рідною племінницею померлої ОСОБА_7 , що підтверджується показаннями допитаних свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , та наданими письмовими доказами.

Так, архівною довідкою Державного архіву Київської області Київської обласної військової адміністрації від 24.03.2025 №08-08/305(1) підтверджується, що згідно із даними книги реєстрації актів про народження за 1926 рік по с.Рудяки Бориспільського району Київської області, що зберігається у документах архівного фонду «Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Київській області», виявлено актовий запис від 21 січня 1926 року №8 про те, що ОСОБА_7 (згідно із актовим записом зазначено: « ОСОБА_13 ») народилася ІНФОРМАЦІЯ_9 , батько: « ОСОБА_14 », 36 років, українець, мати: « ОСОБА_15 », 25 років, українка. Буква «Х» у прізвищі « ОСОБА_16 » виправлена на « ОСОБА_17 » (а.с.23).

Крім того, згідно із архівною довідкою Державного архіву Київської області Київської обласної військової адміністрації від 24.03.2025 №08-08/307(1) у метричній книзі Миколаївської церкви с.Рудяки Переяславського повіту про шлюб за 1922 рік, що зберігається у документах архівного фонду «Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Київській області», виявлено актовий запис від 13 травня 1922 року про шлюб ОСОБА_18 » та « ОСОБА_19 »: молодий ОСОБА_20 « ОСОБА_21 », 32 роки, православний, перший шлюб, житель с.Рудяки; молода « ОСОБА_19 », 19 років, православна, перший шлюб, жителька с.Рудяки, вихованка Київського притулку «Яслі» (а.с.28).

Згідно із даними погосподарського обліку Вороньківської сільської ради Бориспільського району Київської області книги №9 с.Вороньків за 1949-1952 роки, наявний запис про голову колгоспного двору ОСОБА_22 , 1903 року народження, а також членів її сім`ї (колгоспного двору): дочка ОСОБА_7 , 1926 року народження, син ОСОБА_23 , 1929 року народження, дочка ОСОБА_11 , 1934 року народження, дочка ОСОБА_24 , 1942 року народження (а.с.24-26).

З метою встановлення місця перебування двоюрідного племінника ОСОБА_3 - позивач зверталася до правоохоронних органів, та у відповідь на адвокатський запит Чернігівським РУП ГУНП в Чернігівській області було повідомлено, що 25.02.2025 року у відділення поліції надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що за адресою : Чернігівський район, с. Лошакова Гута було виявлено тіло громадянина на ім`я ОСОБА_25 , який покінчив життя через повішення. Виїздом слідчої оперативної групи було встановлено, що у нежилому господарстві в АДРЕСА_2 на балці перекриття покінчив з життям через повішення невстановлений чоловік. Тіло було направлено до моргу для проведення розтину. Відомості щодо зазначеної події були внесені до ЄРДР №0000130 за ч.1 ст.115 КК України (а.с.31-32,33).

Встановлено, що батьки ОСОБА_3 померли: батько - ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , помер ІНФОРМАЦІЯ_11 , мати - ОСОБА_26 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , померла ІНФОРМАЦІЯ_13 .

Ці обставини підтверджується повними витягами про смерть № від 27.06.2025 та № від 27.06.2025 (а.с.93-9495-96).

За змістом позовної заяви на день смерті спадкодавець ОСОБА_3 у зареєстрованому шлюбі не перебував, ні з ким із жінок однією сім`єю без реєстрації шлюбу не проживав, дітей не мав, інші спадкоємці, які прийняли спадщину після ОСОБА_3 відсутні.

Згідно із даними, що містяться у спадковій справі, відкритої після смерті ОСОБА_3 , позивач є єдиним спадкоємцем, яка звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

За змістом ст. ст. 1216, 1218 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належать спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно зі ст.1265 Цивільного кодексу України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Частиною ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування, заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до положень ч.ч.1-3 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином судом встановлено, що позивачка, будучи обізнаною про наявність спадкового майна, яке залишилося після смерті ОСОБА_7 , спадщину після якої прийняв її онук ОСОБА_3 , вживала заходів щодо встановлення місця його перебування. Лише у квітні 2025 року позивачці стало відомо про смерть ОСОБА_3 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_2 , після чого 27.06.2025 року вона звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 , який є її двоюрідним племінником.

Наведені обставини свідчать про те, що строк звернення із заявою про прийняття спадщини було пропущено позивачкою з поважних причин, у зв`язку з чим відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України їй підлягає визначенню додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Разом із цим відповідно до положень ч. 2 ст.3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» речові права на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають, змінюються та припиняються з моменту такої реєстрації.

В силу вимог ч.3 цієї статті речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до 1 січня 2013 року, визнаються дійсними за наявності однієї з таких умов: 1) реєстрація таких прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення; 2) на момент виникнення таких прав діяло законодавство, що не передбачало їх обов`язкової реєстрації.

В силу вимог ч.4 ст.3 Закону будь-які дії особи, спрямовані на набуття, зміну або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, можуть вчинятися, якщо речові права на таке майно зареєстровані згідно із вимогами цього Закону, крім випадків, коли речові права на нерухоме майно, що виникли до 1 січня 2013 року, визнаються дійсними згідно з частиною третьою цієї статті у випадках, визначених статтею 28 цього Закону, та в інших випадках, визначених законом.

Встановлено, що відповідно до Свідоцтва № НОМЕР_6 про право особистої власності на жилий будинок від 30 травня 1989 року (а.с.64) ОСОБА_4 на праві власності належить жилий будинок, який розташований у АДРЕСА_1 , зареєстровано у Бюро технічної інвентаризації за реєстровим №147 30 травня 1989 року (а.с.51-52).

Згідно із даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 10.09.2025 (а.с.55) інформація про державну реєстрацію речового права права власності на зазначений спадковий будинок відсутня.

Відповідно до ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Таким чином, ОСОБА_3 , хоча і прийняв спадщину після смерті своєї баби, належним чином не оформив свої спадкові права: не отримав свідоцтва про право на спадщину та не зареєстрував право власності у встановленому законом порядку.

Відсутність державної реєстрації зазначеного спадкового нерухомого майна позбавляє позивачку можливості оформити право на спадщину, що підтверджується постановою приватного нотаріуса, відповідно до якої позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, зокрема у зв`язку з відсутністю оригіналу правовстановлюючого документа на нерухоме майно.

Наявність судового рішення про встановлення позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини саме по собі не може забезпечити належний захист її порушеного права на спадкування.

Згідно з ч. 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Враховуючи те, що позивачкою доведено належними та допустимими доказами факт її родинних відносин зі спадкодавцем, а саме те, що вона є двоюрідною тіткою померлого ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також встановлено, що строк для прийняття спадщини було пропущено нею з поважних причин та що позивачка фактично звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю оригіналу правовстановлюючого документа, який підтверджує набуття померлим спадкодавцем права власності на житловий будинок, успадкований ним після смерті ОСОБА_7 , суд приходить до висновку, що належним та ефективним способом захисту порушеного права позивачки на спадкування є визнання за нею права власності на вказане нерухоме майно.

Відповідно до Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127, рішення суду є правовстановлюючим документом, на підставі якого може бути проведена державна реєстрація права власності на нерухоме майно.

Будь-яких даних про наявність спору про право під час судового розгляду не встановлено.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку про доведеність заявлених позовних вимог та про те, що обраний позивачкою спосіб захисту є належним та ефективним способом відновлення її права на спадкування та належного оформлення спадкових прав.

Понесені позивачкою судові витрати вона просила залишити за собою.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 12, 13, 81, 82, 89, 141, 223, 258, 259, 263-265, 266, 273, 294, 315, 319 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

- встановити юридичний факт про те, що ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідною тіткою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю у два місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а. с. 2-11).

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду, або через Бориспільський міськрайонний суд протягом тридцяти днів, який обчислюється з дня проголошення (підписання) рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження, або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: І. В. Муранова-Лесів