Номер провадження 2/754/5206/26
Справа № 754/1956/26
У Х В А Л А

Іменем України

25 лютого 2026 року Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» звернулося до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у загальному розмірі 117932,00 грн, а саме:

1)за кредитним договором № 6085473 від 23.04.2024 в розмірі 21427,00 грн (первісний кредитор - ТОВ «Мілоан»;

2)за кредитним договором № 8929019 від 17.04.2024 (первісний кредитор - ТОВ «Мілоан» в розмірі 27485,92 грн;

3)за кредитним договором № 19907-05/2024 від 12.05.2024 в розмірі 30500,00 грн (первісний кредитор - ТОВ «Аванс кредит»);

4)за кредитним договором № 24802-05/2024 від 15.05.2024 в розмірі 13200,00 грн (первісний кредитор - ТОВ «Аванс кредит»);

5)за договором позики № 79682388 від 12.05.2024 в розмірі 13792,00 грн (первісний кредитор - ТОВ «1 Безпечне агентство необхідних кредитів»);

6)за договором позики № 7327057 від 29.04.2024ув розмірі 11527,25 грн (первісний кредитор - ТОВ «Маніфою»).

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, суд дійшов висновку, що позивач порушив правила об`єднання позовних вимог, оскільки заявив в одній позовній заяві вимоги, які не пов`язані підставою виникнення та не співвідносяться між собою як основна та похідна вимоги.

Відповідно до частин першої, другої статті 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами:

1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача;

2) одного й того самого позивача до різних відповідачів;

3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 07.12.2022 у справі № 182/1919/22 зазначено:

«під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який одночасно є способом захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення цивільного спору.

Таким чином, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Об`єднаними можуть бути позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів), або хоч і різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними є позовні вимоги, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

У розумінні положень частини першої статті 188 ЦПК України порушення правил об`єднання позовних вимог має місце у випадках, якщо заявлені в одній позовній заяві вимоги не пов`язані підставою виникнення або поданими доказами (не є однорідними); не співвідносяться між собою як основна та похідна.

Крім того, не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які можуть і відповідати критеріям, наведеним у частині першій статті 188 ЦПК України, проте підпадають під заборони, прямо визначені в частинах чотири, п`ять вказаної статті».

Приписи частини шостої статті 188 ЦПК України суд, з урахуванням конкретних обставин, має право застосувати як у разі дотримання правил об`єднання позовних вимог, так і у випадку їх порушення. При цьому слід зазначити, що вчинення відповідної процесуальної дії є дискрецією цивільного суду, яка застосовується (або не застосовується) ним за власним переконанням та з урахуванням конкретних обставин справи (постанова КЦС ВС від 27.10.2021 у справі № 127/6686/21).

У справі, що розглядається, договори, за якими позивач просить стягнути з відповідача кошти, укладені з різними первісними кредиторами, вимоги щодо стягнення кредитної заборгованості за різними договорами не пов`язані між собою ні підставою виникнення, ні поданими доказами. Так само договори факторингу укладені з різними контрагентами та не пов`язані між собою ні підставою виникнення, ні поданими доказами. Вирішення спору стосовно одного договору не вплине на вирішення спору за іншими договорами, у зв`язку з чим заявлені позивачем вимоги не є основними та похідними. Об`єднання таких вимог в одному провадженні ускладнить процес доказування, може призвести до плутанини та затягування розгляду справи, що суперечить меті цивільного судочинства, спрямованого на справедливе та своєчасне вирішення спорів.

Порушення правил об`єднання позовних вимог, якщо суд за клопотанням сторони або з власної ініціативи не роз`єднає позовні вимоги, є підставою для повернення позовної заяви згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 185 ЦПК України.

Керуючись ст. 2, 4, 185, 188, 258-261, 353, 354 ЦПК України,

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості повернути.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, в загальному порядку, передбаченому законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 25.02.2026.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК