Справа № 522/5446/24
Провадження № 2/522/2494/26
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2026 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Павлик І.А., розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у сумі 4 943,85 доларів США,

ВСТАНОВИВ:

08.04.2024 до Приморського районного суду м. Одеси надійшов позов АТ «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у сумі 4 943,85 доларів США.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 20.09.2022 на підставі Заяви про приєднання до Договору про видачу та обслуговування особистої платіжної картки, надання санкціонованого овердрафту та послуг дистанційного банківського обслуговування № 0102084/180 ПАТ «МТБ БАНК» відкрив відповідачу поточний рахунок в іноземній валюті доларах США, операції за яким можуть здійснюватися з використанням платіжної картки. 20.09.2022 на рахунок відповідача були помилково зараховані кошти в розмірі 9 992,23 доларів США (замість правильної суми коштів 99,92 доларів США), за операцією переказу з-за кордону на загальну суму 412 431,85 малагасійських аріарі з конвертацією цих коштів в долари США. Отже, різниця між 9 992,23 доларів США та 99,92 доларів США, яка становить 9 892,31 доларів США, є безпідставно набутими грошовими коштами відповідачем, з яких 4 943,85 доларів США не повернуті відповідачем та підлягають повернення банку. По всім переказам з-за кордону, що здійснені у валюті малагасійські аріарі внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесингового центру АТ «ПУМБ» на рахунки отримувачів переказу зараховувалася грошова сума у стократному розмірі від ініційованої суми переказу. Помилка полягала в тому, шо в програмному забезпеченні було неправильно визначено «параметр експоненти», який визначає скільки цифр у кінці суми переказу, який підлягає зарахуванню отримувачу, мають бути відокремлені комою. У «параметрі експоненти» замість значення «2» було вказано значення «0», що призвело до того, що програмне забезпечення ІТМ не ставило кому перед двома останніми цифрами суми транзакції для позначення останніх двох цифр як сантими. Оскільки після виявлення помилки щодо безпідставного зарахування коштів на рахунок відповідача у стократному розмірі від ініційованої суми переказів та здійснення відповідачем видаткових операцій понад суму залишку власних коштів на рахунку, позивачем здійснено корегування сум по рахунку, у зв`язку з чим 11.10.2022 утворилась заборгованість за технічними (несакціонованим) овердрафтом у розмірі 4 943,85 доларів США, що підтверджується випискою по рахунку відповідача.

10.04.2024 ухвалою суду відкрито провадження у справі та призначено її розгляд в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

10.06.2024 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому він зазначає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, адже є необґрунтованими, недоведеними та непідтвердженими. Зазначає, що відступлення права вимоги може здійснюватися лише відносно дійсної вимоги, що існувала в момент переходу цих прав. Позивачем безпідставно нараховано заборгованість та знято кошти з рахунку відповідача. Кошти, переказані на рахунок клієнта банку, з моменту їх зарахування на банківський рахунок переходять у власність останнього, який має виключне право розпорядження ними, а встановлення несанкціонованого овердрафту вже після зарахування за відповідним встановленим банком курсом валют є очевидно безпідставним.

15.06.2024 від представника позивача надійшла заява про долучення доказів, а саме врахування висновків Верховного Суду у аналогічній судовій справі.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, дійшов висновку про задоволення позову, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 20.09.2022 на підставі заяви про приєднання до Договору про видачу та обслуговування особистої платіжної картки, надання санкціонованого овердрафту та послуг дистанційного банківського обслуговування № 0102084/180 ПАТ «МТБ БАНК» відкрив відповідачу поточний рахунок у форматі IBAN: НОМЕР_1 в іноземній валюті доларах США, операції за яким можуть здійснюватися з використанням платіжної картки. До поточного рахунку на ім`я відповідача випущено платіжну картку міжнародної платіжної системи Visa International.

20.09.2022 на рахунок відповідача помилково зараховані кошти в розмірі 9 992,23 доларів США (замість правильної суми коштів 99,92 доларів США), за операцією переказу з-за кордону на загальну суму 412 431,85 малагасійських аріарі з конвертацією цих коштів в долари США.

AT «ПУМБ» та ПАТ «МТБ БАНК» є учасниками Міжнародної платіжної системи Visa International, яка внесена до реєстру платіжної інфраструктури, що ведеться Національним банком України, та відповідно до закону, нормативно-правових актів Національного банку України та правил платіжної системи має право здійснювати діяльність в Україні.

Відповідно до Закону України «Про платіжні послуги» строки виконання платіжних операцій у платіжних системах встановлюються правилами платіжних систем, але не можуть перевищувати строків, визначених цим Законом (частина шоста статті 47); правилами платіжної системи встановлюється, зокрема, схема виконання платіжних операцій, що використовується для виконання платіжних операцій (частина 10 статті 71).

Отримання грошових коштів відповідачем за переказами з-за кордону у валюті малагасійський аріарі (MGA) здійснювалося за процедурою «Visa Fast Funds» (у перекладі на державну мову - «Віза Швидкі Гроші») відповідно до правил МПС Visa.

Переказ за процедурою «Visa Fast Funds» передбачає необхідність зарахування коштів держателям платіжних карток протягом не більше ніж 30 хвилин з моменту схвалення переказу.

Отже, відповідно до правил МПС Visa, при ініціюванні кожного переказу з-за кордону у малагасійських аріарі (MGA) на рахунок відповідача, з використанням реквізитів платіжної картки МПС Visa, за таким переказом банком повинна бути забезпечена доступність коштів на рахунку отримувача (відповідача) не пізніше ніж 30 хвилин з моменту схвалення переказу, тобто до їх фактичного отримання від МПС Visa. Відповідно, банк повинен здійснити розрахунок грошової суми, на яку необхідно збільшити доступність коштів на рахунку, до фактичного надходження до банку коштів від МПС Visa за переказом.

Крім того, згідно з інформацією, наведеною МПС Visa на спільний лист запит АТ «ПУМБ» та ПАТ «МТБ Банк» щодо реквізитів платіжних операцій з переказу коштів з використанням платіжних інструментів (платіжних карток) Visa International у валюті малагасійський аріарі (MGA), що були виконані з конвертацією у валюту з МПС Visa International (USD): видно, що переказ з використанням реквізитів платіжної картки відповідача ОСОБА_1 був ініційований платником 20.09.2022 0 16:43:08 у розмірі 412 431,9 MGA, а не у розмірі 41 243 185,00 MGA, що є помилковим.

Згідно з випискою по рахунку відповідача після помилкового зарахування грошових коштів на рахунок відповідача у розмірі 9 992,23 доларів США, відповідачем здійснювались видаткові операції.

27.10.2022 між ПАТ «МТБ Банк» та АТ «ПУМБ» укладено Договір про відступлення права вимоги № 005/10-2022. Згідно з цим договором до Нового кредитора переходять права вимоги Первісного кредитора (ПАТ «МТБ Банк») в обсязі і на умовах, що існують на момент переходу цих прав.

Згідно з реєстром боржників, що є невід`ємною частиною договору про відступлення права вимоги ПАТ «МТБ Банк» відступив АТ «ПУМБ» права вимоги заборгованості у розмірі 4 943,85 доларів США до боржника ОСОБА_1 .

Відповідно до відповіді Euronet Software Solutions на запит АТ «ПУМБ» щодо виявленої помилки в програмному забезпеченні ІТМ від 26.01.2023 зазначено, що помилка в розрахунках обумовлена тим, що в програмному компоненті Integrated Transaction Management версії 4.5, який є частиною програмного забезпечення процесингового центру AT «ПУМБ», неправильно визначено параметр експоненти, який визначає скільки цифр у кінці суми переказу, який підлягає нарахуванню отримувачу, мають бути відокремлені комою. У «параметрі експоненти» замість значення «2» було вказано значення «0», що призвело до того, що програмне забезпечення ІТМ не ставило кому перед двома останніми цифрами суми транзакції для позначення двох останніх цифр як сантими. До моменту виявлення та усунення проблеми на рахунки отримувачів, відкритих в АТ «ПУМБ» були зараховані суми, що в сто разів перевищували фактичні суми, які мали б бути зараховані.

АТ «ПУМБ» надіслано ОСОБА_1 вимогу № 01/648-01/07 від 27.10.2022 про сплату заборгованості за технічним (несанкціонованим) овердрафтом у сумі 4 943,85 доларів США.

Помилкове зарахування відповідачу коштів у 100-кратному розмірі від суми ініційованого платежу, здійснення видаткових операцій по рахунку відповідачем за рахунок коштів, які йому не належать, підтверджується випискою по рахунку, доказами, які надані MПC Visa, компанією Euronet.

Проте дана вимога була залишена відповідачем без відповіді та без задоволення.

Згідно з частинами першою, другою статті 1212 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

У постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 922/3412/17 (провадження № 12-182гс18) та від 13 лютого 2019 року у справі № 320/5877/17 (провадження № 14-32цс19) зроблено висновок, що предметом регулювання глави 83 ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Відповідно до частин першої та другої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 ЦК України.

Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).

Загальна умова частини першої статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, бо отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на цій підставі тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання.

Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним.

Тобто в разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, положення статті 1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.

Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідносин і їх юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Згідно з частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 11, частинами першою, другою статті 509 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені цими актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання виникають з підстав, установлених статтею 11 цього Кодексу.

Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (частина перша статті 526 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші.

Частиною першою статті 202 ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Тлумачення положень частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частини першої статті 177, частини першої статті 202, частини першої статті 1212 ЦК України дає можливість дійти висновку про те, що чинний договір чи інший правочин є достатньою та належною правовою підставою набуття майна (отримання грошей).

Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в незаборонений цивільним законодавством спосіб з метою забезпечення породження учасниками відповідних правовідносин у майбутньому певних цивільних прав та обов`язків, зокрема внаслідок тих чи інших юридичних фактів, правомірних дій, які прямо передбачені частиною другою статті 11 ЦК України.

У той самий час сама лише наявність укладеного між сторонами договору не є достатньою підставою для віднесення до договірних будь-яких правовідносин, що виникають між цими особами. Для визнання відповідних зобов`язань між сторонами договірними необхідним є встановлення факту їх виникнення саме на підставі умов та на виконання відповідного договору.

Подібний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 24 лютого 2021 року у справі № 912/2601/19, від 26 травня 2021 року у справі № 202/7994/17-ц.

У справі, яка розглядається, судом встановлено, що 20.09.2022 на рахунок відповідача були помилково зараховані кошти в розмірі 9 992,23 доларів США (замість правильної суми коштів 99,92 доларів США), за операцією переказу з-за кордону на загальну суму 412 431,85 малагасійських аріарі з конвертацією цих коштів в долари США.

По усім переказам з-за кордону, що були здійснені у валюті малагасійський аріарі (MGA), внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесингового центру АТ «ПУМБ» на рахунки отримувачів переказу зараховувалася грошова сума у стократному розмірі від ініційованої суми переказу.

Помилка в розрахунках була обумовлена тим, що в програмному компоненті Integrated Transaction Management версії 4.5 (далі за текстом - Програма ITM), який є частиною програмного забезпечення процесингового центру АТ «ПУМБ», було неправильно визначено «параметр експоненти», який визначає скільки цифр у кінці суми переказу, який підлягає зарахуванню отримувачу, мають бути відокремлені комою. У «параметрі експоненти» замість значення «2» було вказано значення «0», що призвело до того, що програмне забезпечення ІТМ не ставило кому перед двома останніми цифрами суми транзакції для позначення останніх двох цифр як сантими.

Наявність вказаної помилки, яка була усунена АТ «ПУМБ» після її встановлення, стала подією, скориставшись якою, ОСОБА_1 безпідставно набув майно, що належить банку.

Згідно зі статтею 1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі.

Отже, наявні всі обов`язкові умови для виникнення зобов`язання з безпідставного збагачення: набуття або збереження майна; набуття або збереження майна за рахунок іншої особи (збільшення або збереження майна у особи є наслідком втрати або недоотримання цього майна іншою особою); відсутність правової підстави для набуття або збереження майна за рахунок іншої особи.

Таким чином, установивши, що на рахунок відповідача ОСОБА_1 позивачем помилково зараховано грошові кошти за одним переказом у стократному розмірі від ініційованої ним самим суми операції, а у подальшому ним за рахунком здійснено видаткові операції і не повернуто грошові кошти АТ «ПУМБ», незважаючи на направлену останньому вимогу, суд вважає, що грошові кошти у розмірі 4 943,85 доларів США є такими, що отримані відповідачем безпідставно у розумінні статті 1212 ЦК України та підлягають поверненню.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 10.04.2024 у справі № 183/5849/23.

На підставі вищенаведеного, суд дійшов висновку, що вимоги позивача про стягнення з відповідача безпідставно отриманих грошових коштів є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору у сумі 3 028,00 грн.

Керуючись ст.ст. 81, 141, 255, 259, 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у сумі 4 943,85 доларів США задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНКОПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» (, 04070, м. Київ, вул. Андріївська, 4) безпідставно набуті грошові кошти у розмірі 4 943,85 доларів США.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНКОПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» (, 04070, м. Київ, вул. Андріївська, 4) 3 028,00 грн витрат по сплаті судового збору.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Одеського апеляційного суду.

Суддя І.А. Павлик