Справа № 953/3577/25
Провадження № 2/643/3420/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.03.2026 м. Харків

Салтівський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Харченко А.М.

за участю секретаря Кашуби Ю.Г.

представника позивачів адвоката Дворницького В.В.

позивача ОСОБА_1

представника відповідача Управління комунального майна та приватизації Марченко М.Ю.,

розглянувши в відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву представника відповідача Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради Марченко Марини Юріївни про відвід судді Харченко А.М.,

в с т а н о в и в:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до Київського районного суду м. Харкова з позовом до Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якому просять визнати недійсним та скасувати розпорядження відділу приватизації житлового фонду управління комунального майна та приватизації Харківської міської ради № 6129 від 16.03.2007 року про передачу у спільну сумісну власність квартири АДРЕСА_1 ; визнати недійсним та скасувати свідоцтво про право власності на житло від 16.03.2007 р., реєстраційний № 5А-07-281124 видане відділом приватизації житлового фонду управління комунального майна та приватизації департаменту економіки та комунального майна виконавчого комітету Харківської міської ради.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 01.05.2025 прийнято до провадження вказану справу, розгляд якої постановлено здійснювати в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 07.08.2025 закрито підготовче провадження у цивільній справі та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 26 грудня 2025 цивільну справу за вищезазначеним позовом передано за виключною підсудністю до Салтівського районного суду міста Харкова.

Згідно з Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.01.2026, справу передано на розгляд судді Харченко А.М.

Ухвалою суду від 19.01.2026 року цивільна справа прийнята до провадження, визначено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначене підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради Марченко М.Ю. звернулася до суду з заявою про відвід головуючого судді Харченко А.М., посилаючись на ті обставини, що згідно з рішенням Харківської міської ради позивач ОСОБА_1 є присяжною Салтівського районного суду міста Харкова, тому існує конфлікт інтересів під час розгляду справи.

Позивач ОСОБА_1 підтвердила в судовому засіданні, що дійсно є присяжною Салтівського районного суду міста Харкоаа.

Частиною третьою статті 40 ЦПК України визначено, якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може брати участь в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість або необ`єктивність.

Згідно з рішенням 17 сесії 8 скликання Харківської міської ради від 14.07.2023 № 412/23 Про присяжних для районних судів міста Харкова, затверджено список присяжних для Московського районного суду міста Харкова, в який зокрема включена Косміна Олена Леонідівна.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Положеннями п. 2.5. Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини, відображеної, зокрема, в рішеннях у справі Фей проти Австрії, Ветштайн проти Швейцарії, Пуллар проти Сполученого Королівства, Білуха проти України, наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

В рішеннях у справах Ветштайн проти Швейцарії та Ферантелі та Сантанжело проти Італії Європейським судом з прав людини висловлювалась позиція, згідно якої при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Як зазначено в рішенні Європейського Суду з прав людини у справі Де Куббер проти Бельгії, правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться.

В рішеннях у справах Ветштайн проти Швейцарії та Кастілло Альгар проти Іспанії Європейським судом з прав людини також зазначалось, що важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві.

Таким чином, сам факт недовіри особи може створити враження необ`єктивності та упередженості судді при розгляді справи, а відтак в майбутньому стане причиною недовіри до об`єктивності, справедливості, неупередженості та законності судового рішення у цій справі та сумніву щодо реалізації права особи на справедливий судовий розгляд.

Оцінюючи доводи представника відповідача Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, якими мотивована заява про відвід, суд приходить до висновку, що вказані доводи як окремо, так і в сукупності, не є такими, що об`єктивно свідчать про наявність необ`єктивності та упередженості судді Харченко А.М.

Разом з тим, враховуючи, що розгляд цивільної справи по суті не розпочатий, з метою забезпечення права відповідача Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради на розгляд справи незалежним і безстороннім судом та усунення побоювань з боку Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради щодо неупередженості та об`єктивності головуючого судді, які можуть призвести до затягування розгляду справи, суд вважає за можливе задовольнити заявлений Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради відвід.

Зазначений висновок відповідає позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній в ухвалі від 04 лютого 2020 року у справі № 908/137/18.

Керуючись ст. ст. 36 41 ЦПК України,

у х в а л и в:

Заяву представника відповідача Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради Марченко Марини Юріївни про відвід судді Харченко А.М. при розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання розпорядження органу приватизації та свідоцтва про право власності на квартиру недійсними та їх скасування - задовольнити.

Цивільну справу № 953/3577/25 (номер провадження 2/643/3420/26) за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання розпорядження органу приватизації та свідоцтва про право власності на квартиру недійсними та їх скасування - передати до канцелярії суду для визначення судді у порядку, встановленому ст. 33 ЦПК України.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Харченко А.М.