Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 191/385/26
Провадження №: 2/332/2222/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 березня 2026 р. м. Запоріжжя

Суддя Заводського районного суду міста Запоріжжя Ретинська Ю.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИЛА:

09.03.2026 року до Заводського районного суду м. Запоріжжя із Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла цивільна справа №191/385/26 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30.01.2026 року цивільну справу №191/385/26 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, направлено за підсудністю до Заводського районного суд м. Запоріжжя.

Ухвала мотивована тим, що відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача.

Однак у позовній заяві зазначено, що сторони дійшли згоди та визначили місце проживання дітей разом із матір`ю, інших обставин, передбачених ст.28 ЦПК України, позивач не зазначив.

Суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області посилаючись на Відповідь № 2270956 від 26.01.2026 з Єдиного державного демографічного реєстру, зазначає що місце проживання відповідачки ОСОБА_2 , зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , тобто в межах територіальної юрисдикції Василівського районного суду Запорізької області.

Дослідивши матеріали цивільної справи, приходжу до висновку, що справу слід направити до Вознесенівського районного суду м. Запоріжжя, з наступних підстав.

Перед постановленням ухвали про направлення справи за підсудністю Синельниківським міськрайонним судом Дніпропетровської області була отримана інформація про зареєстроване місце проживання відповідачки ОСОБА_2 , згідно якої остання зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з тим, постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» № 807-IX від 17.07.2020 ліквідовано: у Запорізькій області: Бердянський, Більмацький, Василівський, Великобілозерський, Веселівський, Вільнянський, Гуляйпільський, Запорізький, Кам`янсько-Дніпровський, Мелітопольський, Михайлівський, Новомиколаївський, Оріхівський, Пологівський, Приазовський, Приморський, Розівський, Токмацький, Чернігівський, Якимівський райони.

Утворено: Василівський район (з адміністративним центром у місті Василівка) у складі територій Благовіщенської сільської, Василівської міської, Великобілозерської сільської, Водянської сільської, Дніпрорудненської міської, Енергодарської міської, Кам`янсько-Дніпровської міської, Малобілозерської сільської, Михайлівської селищної, Роздольської сільської, Степногірської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 3-1 розділу XII Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій та статус суддів», до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

До набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, с. Велика Знам`янка входило до складу Кам`янсько-Дніпровського району Запорізької області (відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Запорізької області» від 12 червня 2020 року № 713-р). Тобто територія с. Велика Знам`янка відносилась до територіальної одиниці Кам`янсько-Дніпровського району Запорізької області.

На підставі розпорядження Голови Верховного Суду України № 49/0/9-22 від 14.09.2022 територіальну підсудність судових справ Кам`янсько-Дніпровського районного суду Запорізької області змінено на Вознесенівський районний суд м. Запоріжжя.

Слід окремо зауважити, що до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, с. Велика Знам`янка не входило до складу Василівського району Запорізької області.

Таким чином, судом не було враховано вказаних обставин та положень закону, внаслідок чого дійшов помилкового висновку про передачу справи за територіальною підсудністю до Заводського районного суду м. Запоріжжя.

Частинами 1 та 2 ст.32 ЦПК України визначено, що спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, до якого вона надіслана.

При цьому, слід зазначити, що у даному випадку відсутній спір щодо підсудності справ між судами.

Так, Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124).

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; нормативно-правовий акт, Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Відповідно до частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ст.378 ч.1 ЦПК України).

Отже, суд повинен суворо дотримуватися правил підсудності.

Враховуючи недопустимість порушення правил підсудності, а також той факт, що приймаючи до провадження вказану цивільну справу, суд, до якого направлено справу з порушенням правил підсудності, позбавляє сторін провадження права на розгляд справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом, не допускаючи спору про підсудність справ між судами, вважаю за необхідне направити справу до Вознесенівського районного суду м. Запоріжжя, за підсудністю, за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.31 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за територіальною юрисдикцією (підсудністю) передати на розгляд до Вознесенівського районного суду м. Запоріжжя (69005, м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 107-б).

Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом 15 днів з дня його (її) проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Ю.І. Ретинська