Справа № 308/1767/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 січня 2026 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого судді Деметрадзе Т.Р.,

секретаря судового засідання Дударева Е.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді матеріали позовної заяви акціонерного товариства «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває цивільна справа за позовною заявою акціонерного товариства «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Представник позивача у судове засідання, призначене на 08.01.2026 о 13.30 год. повторно не з`явилася та подала чергове клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку із зайнятістю в іншому провадженні.

Відповідач не скористався правом на участь у судовому засіданні. Одночасно, його представник Ракущинець А.А. подав заяву, згідно якої просив залишити позов без розгляду через повторну неявку позивача у судове засідання.

Ознайомившись із клопотання представника відповідача та розглянувши матеріали цівільної справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.08.2025 року для визначення складу суду у судові справі №308/1767/17 було визначено головуючим суддю Деметрадзе Т.Р.

Відповідно до ухвали суду від 04 вересня 2025 року цивільну справу прийнято до провадження та призначено підготовче судове засідання на 30 жовтня 2025 року о 09 год. 45 хв.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи на призначене 30.10.2025 о 09.45 год. представник позивача не з`явилася та подала заяву про відкладення судового засідання, що підтверджує факт обізнаності про судове засідання на вказану дату та час. За такого суд відклав розглядя справи на інший строк, про що повідомив сторони по справі.

У наступне судове засідання, призначене 01.12.2025 о 14.00 год., представник позивача також не з`явилася та подала заяву про відкладення судового засідання через зайнятість у розгляді судової справи в апеляційному суді, у зв`язку з чим таке було відкладено.

Так, згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку. У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Суд вказує, що на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша, друга, п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, за змістом положень частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Вказане узгоджується із висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 03.04.2025 по справі №203/4777/20, провадження № 61-1574св25.

Відповідно до частини першої статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Інтереси позивача по вказаній справі представляє адвокат Дурдинець Р.Ю. Також процесуальні документи в ході розгляду подавали в інтересах позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Суд констатує, що в судові засідання, призначені на 30 жовтня 2025, 01 грудня 2025 року та 08 січня 2026 року, ані ОСОБА_4 , ані будь-який інший представник АТ КБ «Приват Банк» не з`явилися.

Водночас, подання чергового клопотання про відкладення судового засідання суд розцінює як зловживання своїми процесуальними правами на подання заяв про відкладення розгляду, а неявка сторони позивача в судові засідання спричиняє затягування строків розгляду справи, що є порушенням як положень ЦПК України, так і пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Суд зазначає, що будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді справи, дотримання процесуальних строків.

Вказані обставини свідчать про те, що позивач не вжив заходів для забезпечення явки у судові засідання по справі свого представника.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Водночас, наявність у матеріалах судової справи клопотань про відкладення її розгляду свідчать про бажання позивача розглядати поданий ним цивільний позов саме за участю його представника.

За приписами п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд може постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

З урахуванням вищенаведеного, позовна заява акціонерного товариства «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. ст. 257, 353-354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву акціонерного товариства «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Т.Р. Деметрадзе