УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2026 року

м. Київ

справа № 363/4850/25

провадження № 61-16047ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу Київської обласної прокуратури в інтересах держави

в особі Вишгородської районної державної адміністрації на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 11 вересня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 листопада 2025 року у справі за позовом Вишгородської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа,

яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Дніпровсько-Тетерівське державне лісомисливське господарство, про витребування земельних ділянок лісового фонду із чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2025 року Вишгородська окружна прокуратура Київської області

в інтересах держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа,

яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Дніпровсько-Тетерівське державне лісомисливське господарство, про витребування земельних ділянок лісового фонду із чужого незаконного володіння.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 25 серпня

2025 року позовну заяву Вишгородської окружної прокуратури Київської області

в інтересах держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків протягом 10 днів

з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків, а саме запропоновано заявнику усунути недоліки позовної заяви шляхом уточнення ціни позову та сплати судового збору з урахуванням ціни позову.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 11 вересня

2025 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто заявнику на підставі частини третьої статті 185 ЦПК України.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що позивачем не усунуто недоліки, визначені ухвалою від 25 серпня 2025 року про залишення позовної заяви без руху.

Постановою Київського апеляційного суду від 18 листопада 2025 року ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 11 вересня 2025 року залишено без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що оскільки заявником

у встановлений строк недоліки позовної заяви не усунуто, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про визнання позовної заяви неподаною

та повернення її позивачу.

17 грудня 2025 року Київська обласна прокуратура в інтересах держави

в особі Вишгородської районної державної адміністрації, засобами поштового зв`язку, подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 11 вересня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 листопада 2025 року у цій справі, у якій заявник, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 11 вересня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду

від 18 листопада 2025 року і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Касаційну скаргу мотивовано тим, що обрахунок ціни позову було проведено

як за землі лісогосподарського призначення, виходячи із усереднених показників нормативної грошової оцінки земель лісогосподарського призначення за 1 га,

а у випадку проведення оцінки вартості майна, згідно із Законом України

«Про оцінку мана, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», оцінка буде проведена як щодо земель житлової та громадянської забудови,

а не як щодо земель лісогосподарського призначення. Залишаючи позовну заяву без руху, суд першої інстанції не зазначив точний розмір судового збору

за подання позовної заяви.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті,

є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частиною четвертою статті 394 ЦПК України передбачено, що у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлено зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав

і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій

їх реалізації.

Вимоги до позовної заяви визначено статтею 175 ЦПК України.

У частині першій статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови

у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів

з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої

в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів

з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала

про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (частини 2 статті 185 ЦПК України).

Згідно пункту 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Установлено, що у серпні 2025 року Вишгородська окружна прокуратура Київської області в інтересах держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації звернулася до Вишгородського районного суду Київської області

з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Дніпровсько-Тетерівське державне лісомисливське господарство, про витребування земельних ділянок лісового фонду із чужого незаконного володіння.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши,

що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд першої інстанції, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, 25 серпня 2025 року постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху та встановив строк

для усунення недоліків протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали

про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків.

Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 25 серпня 2025 року було направлено до електронного кабінету керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області та 27 серпня 2025 року доставлено до його електронного кабінету, про що свідчить довідка про доставку електронного документу, яка міститься в матеріалах справи.

За частиною третьою статті 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви

у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 11 вересня

2025 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу на підставі частини третьої статті 185 ЦПК України.

Постановляючи ухвалу про визнання позовної заяви неподаною та її повернення, суд першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд, свій висновок мотивував тим, що оскаржувану ухвалу було надіслано до електронного кабінету

в ЄСІТС керівнику Вишгородської окружної прокуратури Київської області

та доставлено до його електронного кабінету 27 серпня 2025 року о 19:52:28. Проте будь-яких документів на виконання вимог ухвали Вишгородського районного суду Київської області від 25 серпня 2025 року прокурором суду не надано.

З огляду на те, що позивачем недоліки позовної заяви не були виправлені,

суд дійшов висновку, що позовна заява з усіма доданими до неї документами підлягає поверненню на підставі частини третьої статті 185 ЦПК України.

Порядок вручення судових рішень встановлено статтею 272 ЦПК України.

За частиною п`ятою статті 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення

у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до частини одинадцятої статті 272 ЦПК України якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику

в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

За змістом частин п`ятої - сьомої статті 14 ЦПК України суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля),

що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані

за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення

у паперовій формі за окремою заявою.

Вишгородською окружною прокуратурою Київської області в позовній заяві зазначено про наявність зареєстрованого електронного кабінету.

Як встановлено судами 27 серпня 2025 року ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 25 серпня 2025 року доставлено до електронного кабінету Вишгородської окружної прокуратури Київської області.

Таким чином, строк для усунення недоліків позовної заяви розпочався 28 серпня 2025 року та сплинув 06 вересня 2025 року.

Суди попередніх інстанцій встановили, що станом на день постановлення ухвали про визнання позовної заяви неподаною та її повернення, заяву про усунення недоліків на виконання вимог ухвали суду від 25 серпня 2025 року позивачем

до суду подано не було.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій щодо наявності підстав для визнання позовної заяви неподаної

та її повернення, оскільки недоліки позовної заяви Вишгородською окружною прокуратурою Київської області не були усунуті у встановлений судом строк,

а тому суд першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд, правильно виснував про визнання позовної заяви неподаною та її повернення.

Доводи касаційної скарги не свідчать про порушення судом першої інстанції вимог статей 175, 177, 185 ЦПК України, оскільки Вишгородська окружна прокуратура Київської області неналежним чином, з порушенням положень статті 175 ЦПК України, оформила позовну заяву, що стало підставою для її повернення.

В доступі до правосуддя суди першої та апеляційної інстанцій заявнику

не обмежували, оскільки повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення (частина сьома статті 185 ЦПК України), тому порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод суд не вбачає.

Інші доводи касаційної скарги, які є аналогічними тим, що були викладені

в апеляційній скарзі і їм надана належна правова оцінка, не спростовують висновків судів попередніх інстанцій та не впливають на законність

і обґрунтованість судових рішень, а є незгодою заявника з їх змістом

та тлумачення норм процесуального права на свій розсуд.

Згідно з частинами п`ятою та шостою статті 394 ЦПК України питання

про відкриття касаційного провадження у випадку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, вирішує колегія суддів у складі трьох суддів. Ухвала

про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, тому колегія суддів вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись статтями 260, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області

від 11 вересня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду

від 18 листопада 2025 року у справі за позовом Вишгородської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Дніпровсько-Тетерівське державне лісомисливське господарство, про витребування земельних ділянок лісового фонду із чужого незаконного володіння, відмовити.

Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання

та оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Сердюк

С. О. Карпенко

І. М. Фаловська