Справа № 128/113/26
УХВАЛА

Іменем України

16 січня 2026 року м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Васильєва Т.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Вінницькій області до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

УСТАНОВИВ:

В провадження Вінницького районного суду Вінницької області надійшла позовна заява Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Вінницькій області до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Вирішуючи питання про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі судом встановлено, що позовну заяву подано через систему «Електронний суд» та підписано від імені позивача юридичної особи Мазур Тетяною Ігорівною.

При цьому, до позовної заяви долучено витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, згідно якого лише Прохнєвський К.А. є керівником (представником в порядку самопредставництва юридичної особи) Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Вінницькій області, інших представників не зазначено, а також долучено довіреність у порядку передоручення від 17.12.2025, якою ОСОБА_2 уповноважив ОСОБА_3 представляти інтереси Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Вінницькій області в судах України.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з ч.ч. 3, 4 ст. 58 ЦПК України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника. Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ч. 4 ст. 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: довіреністю; ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

Системний аналіз практики Верховного Суду, зокрема постанов від 22.04.2024 по справі № 460/9301/23 та від 20.11.2024 по справі № 910/16580/23, вказує про те, що для підтвердження повноважень представника в порядку самопредставництва юридична особа має надати статут, положення чи трудовий договір (контракт), у яких чітко визначене право відповідної особи діяти від імені такої юридичної особи. У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Або відповідні відомості щодо особи, яка має право вчиняти дії від імені юридичної особи на засадах самопредставництва, мають бути внесені до Єдиного державного реєстру, ці відомості є офіційним та достатнім підтвердженням того, що юридична особа діє в суді через певну особу на засадах самопредставництва (з урахуванням відповідних обмежень повноважень, якщо такі є).

Дана справа, відповідно до вимог статей 19, 274 ЦПК України, не є малозначною, оскільки ціна позову перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, відповідно не підпадає під ознаки, визначені п. 1) ч. 6 ст. 19 ЦПК України, не є справою незначної складності та не визнавалася судом малозначною, відповідно не підпадає під ознаки, визначені п. 2) ч. 6 ст. 19 ЦПК України, отже підлягає до розгляду за правилами загального позовного провадження, а також не стосується спору, що виник з трудових відносин, тому представником юридичної особи по такій справі може бути лише адвокат або представник в порядку самопредставництва, що підтверджене вищевказаними документами.

Водночас, окрім довіреності у порядку передоручення від 17.12.2025, Мазур Т.І. не надала документів, що посвідчують її статус як особи, уповноваженої діяти від імені юридичної особи в порядку самопредставництва, отже, матеріали справи не містять документів, на підтвердження того, що Мазур Т.І є визначеною законом, статутом чи трудовим договором особою, якій надається право діяти від імені позивача в порядку самопредставництва, а єдиною такою особою з наданого суду витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є Порохнєвський К.А.

Та будь-яких документів на підтвердження того, що Мазур Т.І. є адвокатом, до поданої позовної заяви не надано.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції в праві встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001, згідно якого, право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду, та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Враховуючи викладене та вимоги ЦПК України, за якими позовна заява має бути підписана саме позивачем або його представником, повноваження якого мають бути підтверджені встановленими законом документами, позовну заяву слід повернути, оскільки вона підписана від імені позивача особою, повноваження якої на здійснення представництва позивача в Вінницькому районному суді Вінницької області за поданим позовом не підстверджено відповідними документами.

З урахуванням вищевикладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Вінницькій області до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Вінницького апеляційного суду.

Суддя: