Справа № 2-4252/09
Провадження № 2-зз/638/1/26
УХВАЛА

Іменем України

12 січня 2026 року м. Харків

Суддя Шевченківського районного суду міста Харкова Шишкін О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі №2-4252/09,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 13.04.2009 задовленор заяву про забезпечення позову та накладено арешт на автомобілі та нерухоме майно.

14.04.2023 на офіційну електронну адресу суду з електронної пошти надійшла заява від ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, зміст якої до вимоги скасувати такі заходи для можливості перереєстрації транспортного засобу. Водночас, вказані документи не скріплені електронним цифровим підписом, хоча їх автором зазначений ОСОБА_1 про що складено акт від 14.04.2023.

Розглянувши вказані заяви, суд дійшов висновку про повернення її заявнику без розгляду з таких підстав.

Відповідно до частини другої статті 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Положеннями ч. 8 ст. 43 ЦПК України визначено, що у разі, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Відповідно до п. 15 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, що додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються підписувачем як підпис.

Згідно з ч. 6 ст. 18 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Заявник ОСОБА_1 надіслав заяву про скасування заходів забезпечення позову саме на офіційну електронну адресу суду.

Чинне процесуальне законодавство не забороняє учаснику справи звернутися з процесуальними документами до суду шляхом направлення їх на офіційну електронну адресу суду з обов`язковим скріпленням їх власним електронним цифровим підписом учасника справи.

Як зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.09.2023 у справі № 204/2321/22, звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Відповідно до висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.02.2021 у справі № 9901/335/20 (провадження № 11-361заі20), альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через електронний кабінет.

У свою чергу у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 03.05.2022 у справі № 205/5252/19 (провадження № 61-1125св22) викладено висновок, що суд може дійти висновку щодо наявності або відсутності електронного підпису на документі на підставі протоколу створення та перевірки кваліфікованого електронного підпису.

З аналізу наведених норм права вбачається, що електронний документ має силу оригіналу документа лише за наявності електронного цифрового підпису автора.

14.02.2019 Велика Палата Верховного Суду, переглядаючи справу № 9901/43/19, зазначила, що саме електронний цифровий підпис є головним реквізитом такої форми подання електронного документу. Відсутність такого реквізиту в електронному документі виключає підстави вважати його оригінальним.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12.07.2007).

Таким чином, відповідно до загальноприйнятих правил оформлення документів, підпис є обов`язковим реквізитом будь-якого офіційного документу, який надає йому юридичної сили, підтверджує справжність, правильність, а також відповідальність певної особи за його зміст. Кожна заява, клопотання чи заперечення, повинно бути підписане особою, що її подає, відсутність підпису ставить під сумнів її дійсне волевиявлення.

Отже, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Всупереч наведених вимог щодо порядку подання електронних процесуальних документів, заява по справі № 2-4252/09, автором якої зазначений ОСОБА_1 надіслана на офіційну електронну адресу суду без скріплення її електронним цифровим підписом.

Відповідно до Акту щодо відсутності електронного підпису від 14.04.2023, заява ОСОБА_1 надійшла на електронну адресу суду в електронній формі без скріплення електронним цифровим підписом, а тому вважається такою, що не підписана особою, яка її подала.

Наведена обставина унеможливлює достовірно встановити автора заяви та вирішувати її по суті.

Частиною четвертою статті 183 ЦПК України передбачено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Одночасно суд роз`яснює, що учасники справи також мають право подавати позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи із використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційна система, як це визначено ст. 14 ЦПК України.

Керуючись ст. 43, 183, 258-261, 285 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі №2-4252/09 - повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя О.В. Шишкін