Провадження № 2/645/1248/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 січня 2026 року місто Харків

Суддя Немишлянського районного суду міста Харкова Костіна І.Г., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Немишлняського ВДВС у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про звільнення майна з-під арешту,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Немишлняського ВДВС у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в якому просить зняти арешт та заборону відчуження належного померлому ОСОБА_2 майна, накладені державним виконавцем Фрунзенського (на цей час Немишлянського) відділу державної виконавчої служби міста ХарківГоловного територіального управління юстиції у Харківській області постановою про арешт майна боржника від 02.02.2012 року на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження 30846689, а також постановою про арешт майна боржника від 04.09.2012 року накладений на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження 33914099.

Перевіривши матеріали позовної заяви вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України.

Відповідно до статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Частиною першою статті 58 ЦПК України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

В позовній заяві позивачем по справі зазначено ОСОБА_1 , проте зі змісту самої заяви вбачається, що Головачова О.М. звертається з позовом в інтересах ОСОБА_3 .

Отже, позивачем по справі має бути зазначено саме ОСОБА_3 , оскільки її порушене право підлягає захисту у судовому порядку, а ОСОБА_1 зазначено у якості її представника.

Представництво за своєю природою - це організаційне правовідношення, змістом якого є повноваження однієї особи (представника) діяти від імені, в інтересах іншої особи, яке виникає з договору, закону, акта органу публічної влади. Крім того, представництвом є діяльність представника, спрямована на реалізацію наданих йому повноважень. Змістом відносин представництва є повноваження, без яких останнє не може існувати. Як повноваження розуміють систему двох суб`єктивних прав представника, одне з яких є абсолютним, інше - відносним. Абсолютне право представника містить у собі можливість вчинення певних дій від імені та в інтересах особи, а відносне право полягає у тому, що представник вправі розраховувати на те, що всі юридичні наслідки, створені його діями, виникнуть лише для особи, яку він представляє, а не для самого представника.

Згідно з частиною першою статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

За змістом частини четвертої статті 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до частини першої статті 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Крім того, суд звертає увагу, що дана справа не може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження, з огляду на положення ст. 274 ЦПК України, а повинна розглядатися виключено за правилами загального позовного провадження.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61цього Кодексу.

Таким чином, у даній справі представляти інтереси позивача може виключно адвокат або її законний представник.

Окрім того, згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний надати до позовної заяви доказ надіслання іншим учасникам справи копії поданих до суду документів з урахуванням положень ст. 43 цього Кодексу.

Відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Зазначена позовна заява з додатками подана в електронній формі через систему «Електронний суд», але доказів надіслання відповідачу копії поданих до суду документів не містить.

Окрім того, згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи та, зокрема, містити відомості про їх реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте, позовна заява не містить повних відомостей про учасників справи відповідно до вимоги п.2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Для усунення недоліків даної позовної заяви позивачу необхідно подати уточнену позовну заяву з зазначенням сторін по справі, зазначити відомості про наявність або відсутність у сторін електронного кабінету та надати доказ надіслання відповідачу копії поданих до суду документів.

Згідно ст.185ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ЦПК України та зазначені в ухвалі суду, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 175,177, 185, 260 ЦПК України, суддя

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Немишлняського ВДВС у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про звільнення майна з-під арешту - залишити без руху.

Установити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 5 ( п`ять) днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі неусунення недоліків позовної заяви у вказаний строк, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що заява на усунення недоліків позовної заяви повинна відповідати вимогам ст. 183 ЦПК України.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Суддя І.Г. Костіна