Провадження №2/712/1591/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.01.2026 м. Черкаси

Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Чапліна Н.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення частки померлого у праві спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 через представника - адвоката Яцюка М.В. звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з позовною заявою до Черкаської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , у якій просить визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 після померлого ОСОБА_4 .

22.12.2025 суд ухвалив позовну заяву ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення частки померлого у праві спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування залишити без руху. Встановив позивачу строк для усунення недоліків, вказаних в ухвалі, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Вказана вище ухвала доставлена до електронного кабінету підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» представника позивача адвоката Яцюка М.В. 24.12.2025.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Відповідно до ч. 11 ст. 272 ЦПК України якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє (ч. 7 ст. 272 ЦПК України).

29.12.2025 від представника позивача адвоката Яцюка М.В. надійшла заява про усунення недоліків. До заяви долучено документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 4327,25 грн.

Перевіривши матеріали вказаної заяви про усунення недоліків судом встановлено, що вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вказаних недоліків від 22.12.2025 було виконано частково.

Так, позивачем не долучено копії рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 28.05.2009 та ухвали Апеляційного суду Черкаської області від 20.01.2010 про скасування рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 28.05.2009, якими позивач обґрунтовує неможливість отримання свідоцтва про право на спадщину у нотаріуса. Крім того, заява про усунення недоліків позовної заяви не містить відомостей щодо наявності чи відсутності спадкоємців за законом, визначених ст.ст.1261-1266 ЦК України, актуальних відомостей щодо зареєстрованих осіб на час відкриття спадщини після померлого ОСОБА_4 .

Визначаючи наявність підстав для відкриття провадження у справі та надаючи оцінку позиції позивача, слід звернути увагу на наступне.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно зі статтею 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України цивільне судочинство в Україні здійснюється, зокрема, на засадах верховенства права, змагальності сторін, диспозитивності, пропорційності, неприпустимості зловживання процесуальними правами, обов`язковості судового рішення. Суворе та неухильне дотримання зазначених принципів є запорукою досягнення завдань цивільного судочинства, що превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ч.2 ст. 2 ЦПК України).

Відкриття провадження по справі є визначальною стадією судового процесу і може здійснюватись судом лише у випадку відповідності поданої заяви вимогам, визначеним процесуальним законом. За змістом ст.185 ЦПК України у випадку встановлення суддею невідповідності поданої позовної заяви вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, він постановляє ухвалу про залишення такої заяви без руху, яка з огляду на засади обов`язковості судових рішень є обов`язковою для позивача. Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України наслідки, пов`язані з невиконанням вимог такої ухвали суду, несе сторона позивача.

Прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Разом з тим, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними у пункті 1 статті 6 Конвенції.

Суд також зазначає, що Конвенція покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при зверненні до суду, подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Отже, залишаючи заяву без руху, позивач інформувався про обов`язок виправити недоліки вказаної позовної заяви, а саме: привести її зміст та форму відповідно до вимог статей 175-177 ЦПК України.

Вивчивши заяву представника позивача з доданими додатками про усунення недоліків позовної заяви, судом встановлено, що недоліки позовної заяви відповідно до ухвали суду не усунуті в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву у разі, якщо позивач у встановлений судом строк не усунув недоліки позовної заяви.

Суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що згідно із ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 10, 13, 76-81, 83, 89, 175, 177, 185, 260, 261, 263, 352-354 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення частки померлого у праві спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування визнати неподаною і повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Суддя Н.М. Чапліна