Справа № 523/1076/26
Провадження №2/523/2606/26
У х в а л а

"20" січня 2026 р.

Суддя Пересипського районного суду міста Одеси Кисельов В.К., розглянувши матеріали позовної заяви заяви та додані до неї документи ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_1 ) про визнання права власності на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 15.01.2026р. звернувся до Пересипського районного суду міста Одеси з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майна адресою: АДРЕСА_1 за позивачем, що належить ОСОБА_1 на праві власності на підставі договору купівлі-продажу нерухомого майна №3841 від 28.11.1997р., укладеного на товарній біржі «Центральна одеська біржа» та зареєстрованого в Журналі реєстрації біржових угод з нерухомістю, реєстраційний номер 3841 від 28.11.1997р. та який зареєстрований 02.12.1997 р. в Одеському міжміському бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що на теперішній час через невідповідність договору. вимогам діючого законодавства не може скористуватися правом володіння та розпорядження майном.

Після надходження та реєстрації зазначеної позовної заяви, суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до вимог ст.ст. 14, 33 ЦПК України.

Як передбачено ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Статтею 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; п.2)ч.1ст. 176 ЦПК України.

Проте подана позовна заява викладеним вимогам не відповідає.

Згідно ч.1 ст.4 Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі

Частиною 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», визначено, що у разі подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем до суду позовної заяви майнового характеру, судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно п.16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (з урахуванням змін, внесених Постановою ВССУ №10 від 25.09.2015р.), розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача. Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці.

Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання.

Пред`явлений позов містить вимогу майнового характеру, а саме визнання за позивачем права власності за позивачем права власності на нерухоме майно, квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі №907/9/17.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна.

Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову. Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення розміру судового збору, який повинен сплатити позивач при зверненні до суду, а також визначення в конкретному випадку підсудності розгляду справи.

Документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору, є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Таким чином, належними доказами на підтвердження вартості майна, із якої необхідно визначити ціну позову та відповідно розмір судового збору, є, зокрема, звіт про оцінку майна з висновком про його вартість (станом саме на дату подання позову до суду).

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Отже, позивач має надати звіти про оцінку майна, щодо якого виник спір, та сплатити судовий збір за ставкою, визначеною статтею 4 Закону України «Про судовий збір» - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач, визначаючи ціну позову, долучив до матеріалів справи копію договору купівлі-продажу нерухомого майна №3841 від 28.11.1997р., де вказано, що продаж майна здійснено за 12893 грн., тому судовий збір сплачено в сумі 1331,20грн.

Беручи до уваги, що позивачем не належними доказами підтверджено вартість майна, суд ставить під сумнів правильність сплати ним судового збору.

Відтак, ціна позову, визначена позивачем у позовній заяві у розмірі 12893 грн. є такою, що не відповідає дійсній вартості спірного майна.

Отже, позивач має надати звіти про оцінку майна, щодо якого виник спір, та сплатити судовий збір за ставкою, визначеною статтею 4 Закону України «Про судовий збір» - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З метою забезпечення повного захисту прав та інтересів позивача, суд пропонує позивачу усунути вищезазначені недоліки позовної заяви, а саме надати копію оцінки спірного майна на даний час, та сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 1% ціни позову, відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», але не менше 1331,20 грн. та не більше 16640,00 грн.

У разі неможливості надати до суду належні докази на підтвердження визначеної позивачем ціни позову стосовно спірного майна, або визначити ціну позову стосовно спірного майна на підставі звіту про оцінку ринкової вартості майна, у такому разі слід вважати встановленим судом, що належить до сплати розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру в сумі 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який підлягає сплаті в сумі 16640,00 грн. З урахуванням сплати позивачем судового збору на суму 1331,20,00 грн., сплаті підлягає судовий збір у розмірі 15308,80 грн. (16640,00 -1320,00 = 15308,80).

Оригінал відповідного платіжного документа слід надати суду.

Вищевикладене не дає підставу суду зробити висновок про належне оформлення позовної заяви у відповідності до ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 8, 175, 177, 185, 353 ЦПК України, ст.ст. 1, 4, 6 Закону України «Про судовий збір», суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно- залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків, який не перевищує п`яти днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання

Ухвала про залишення позовної заяви без руху щодо визначення розміру судових витрат може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга подається учасниками справи до Одеського апеляційного протягом п`ятнадцяти днів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя В.К.Кисельов