Провадження № 2/686/1697/26
УХВАЛА

15 січня 2026 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області в складі головуючої судді Хараджа Н.В., за участі секретаря судового засідання Козуляк І.В., прокурора Мельник В.М., відповідача ОСОБА_1 , представника відповідача та третьої особи, адвоката Варцаба С.А, розглянувши в підготовчому судовому засіданні позовну заяву в.о. керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького Павла Маслюка в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою, здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Хмельницька міська рада до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ТОВ «Агрофірма-Обрій», про скасування державної реєстрації права власності та витребування земельної ділянки,

У даній справі, серед іншого в.о. керівника Окружної прокуратури міста

встановив:

В.о. керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького П.Маслюк звернувся до Хмельницького міськрайонного суду із вказаною позовною заявою.

В підготовчому судовому засідання представник відповідача ОСОБА_1 та третьої особи, адвокат Варцаба С.А., з думкою якого погодилась відповідач ОСОБА_1 , заявив клопотання про залишення позовної заяви прокурора без руху, посилаючись на наступне. 9 квітня 2025 року набрав чинності Закон України від 12 березня 2025 року № 4292-ІХ «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача», норми цього закону мають зворотню силу. У ЦПК України внесені зміни, зокрема, частину четверту статті 177 доповнено абзацом другим такого змісту: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви». Проте вказані вимоги закону прокурором не виконані й при поданні позову не додано документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви. Крім того зі змісту позовних вимог вбачається, що прокурором заявлено дві вимоги немайнового характеру (щодо скасування права власності, та скасування державної реєстрації земельної ділянки) та одну вимогу майнового характеру (щодо витребування майна). При цьому, як встановлено з матеріалів позовної заяви та доданих до неї документів, позивачем при зверненні до суду із вказаним позовом до матеріалів справи долучено докази сплати судового збору у розмірі 9084 гривень, за три вимоги немайнового характеру. Вказане не відповідає вимогам пункту другого частини першої статті 176 ЦПК України, де зазначено, що ціна позову визначається: 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. В.о. керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького заявлено, в тому числі, позовну вимогу про витребування майна, а тому, відповідно до вимог ЦПК України, до позову повинні додаватись документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви. Поряд з цим експертно-грошової оцінки спірних земельних ділянок, чинної на дату подання позовної заяви, не проведено (до матеріалів справи п порушення вимог частини четвертої статті 177 ЦПК України не долучено), що з огляду на запроваджені законодавчі новели, є недоліком позовної заяви, який має бути усунуто позивачем, тож позивач разом з поданням позовної заяви має представити відповідний документ про проведення незалежної експертно-грошової оцінки спірної земельної ділянки, згідно відомостей якої (оцінки), відповідно внести на депозитний рахунок суду визначеної такою оцінкою суми грошових коштів. У зв`язку з чим просить залишити без руху позовну заяву в.о. керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького Павла Маслюка в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою, здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Хмельницька міська рада до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ТОВ «Агрофірма- Обрій», про скасування державної реєстрації права власності та витребування земельної ділянки, про що надав суду відповідне письмове клопотання.

Прокурор заперечив проти клопотання представника відповідача та третьої особи, посилаючись на наступне. Щодо незастосування до спірних правовідносин положень Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» в частині умов та порядку компенсації органом державної влади добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна та належного способу захисту, то вказує, що враховуючи фактичні обставини справи ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не є добросовісними набувачами в розумінні ст. 388 ЦК України, оскільки безвідплатно отримали земельну ділянку в порядку спадкування, як і першочерговий власник ОСОБА_3 безоплатно отримала у власність спірну земельну ділянку згідно ст. 116 Земельного кодексу України. Як колишній власниці ОСОБА_3 , так і колишній Пархомивецькій сільській раді Хмельницького району Хмельницької області було відомо про перебування спірної земельної ділянки в межах земель водного фонду, оскільки в рішенні №4 від 13.02.2001 вказувалося, що «земельна ділянка заболочена і під пасовище не підлягає». Окрім цього, ТОВ «Агрофірма-Обрій» частину земельної ділянки з кадастровим номером :02:004:0479, яка є предметом спору, не обробляє через наявність струмку та наявністю далі по течії греблі. Враховуючи те, що на даний час власником спірної земельної ділянки із кадастровим номером :02:004:0479 є ОСОБА_1 (відповідно до заведеної 15.08.2023 спадкової справи за №88/2023) та ОСОБА_2 (згідно вимог ст. 1268 Цивільного кодексу України), тому до них пред`являється вимога про витребування частини даної земельної ділянки в комунальну власність Хмельницької міської ради Хмельницької області. Окрім цього, як зазначалося вище ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не є добросовісними набувачами у розумінні цивільного законодавства, а тому на них не поширюються гарантії, встановлені ст.ст. 388-390 ЦК України, що, у свою чергу, виключає обов`язок прокурора щодо внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості земельної ділянки. Також вказав, що залишення позову без руху можливе лише на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі, про що надав відповідні письмові заперечення. Також усно зазначив, що прокурором при поданні вказаного позову дотримані усі вимогу закону щодо сплати судового збору, у зв`язку з чим відсутні підстави для залишення позову без руху.

Відповідач ОСОБА_2 , повідомлений належним чином, до суду не з`явився.

Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи суд дійшов наступних висновків.

Щодо застосування як підстави для залишення позову без руху невнесення прокурором сум вартості спірної земельної ділянки на депозитний рахунок суду, то суд повідомляє наступне.

Положення Закону України від 12 березня 2025 року № 4292-ІХ «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача», який набрав чинності 9 квітня 2025 року, за змістом п. 2 розд. ІІ мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, у яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна в добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом. Ці положення Закону мають зворотну дію і в частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності зазначеним Законом, а також нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом. Обов`язок попереднього внесення вартості майна на депозитний рахунок суду передбачений у нормі матеріального права. Проте вимоги ч. 5 ст. 390 ЦК України щодо обов`язку попереднього внесення вартості майна на депозитний рахунок суду поширюються лише на випадки витребування майна у добросовісного набувача. У разі подання позову про витребування майна в недобросовісного набувача ці положення не підлягають застосуванню. Вказаний висновок викладений в постанову КЦС ВС від 1 грудня 2025 року у справі № 354/419/25 (провадження № 61-11906св25), за яким КЦС ВС зазначив, що питання про добросовісність / недобросовісність набувача судом може бути вирішене лише після дослідження доказів на стадії ухвалення судового рішення. У випадку встановлення недобросовісності набувача суд задовольняє позов без застосування ч. 5 ст. 390 ЦК України. Натомість у разі встановлення, що набувач добросовісний, суд відмовляє в задоволенні позову на підставі ч. 5 ст. 390 ЦК України, якщо позивач попередньо не вніс вартість майна на депозитний рахунок суду. Тобто питання про добросовісність / недобросовісність набувача може бути вирішене судом лише після дослідження доказів на стадії ухвалення судового рішення, а тому залишення позову без руху з підстав невнесення вартості майна на депозитний рахунок суду є неправомірним, якщо позивач обґрунтовує свої вимоги саме недобросовісністю набувача.

Таким чином клопотання про залишення позову без руху з цих підстав задоволенню не підлягає.

Щодо застосування як підстави для залишення позову без руху неправильне визначення вартості спірного майна та відсутності доказів його вартості на момент звернення до суду, а відповідності не сплати у належному розмірі судового збору, то суд зазначає наступне.

В позовній заяві прокурором вказано вартість спірної земельної ділянки в сумі 48465, 21 грн. на підставі нормативної грошової оцінки згідно інформації Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 20.06.2023 року та надано обрахунок сплати судового збору, за яким позов прокурора містить 3 немайнові вимоги, отже сума сплаченого судового збору відповідає наступному розрахунку 3х3028 грн.=9028 грн.

Відповідно до ч. 9 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому обов`язок визначити вартість спірного майна покладається на позивача.

Таким чином вимоги позовної заяви щодо витребування земельної ділянки відносяться до майнових вимог.

Згідно з положеннями п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Вимоги щодо Ціна позову у позовах про витребування майна та позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається за правилами п. 2, 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, а саме дійсною вартістю нерухомого майна на момент подачі позову.

Проте до матеріалів справи прокурором не долучено доказів дійсної вартості нерухомого майна (спірної земельної ділянки) на момент подачі позову.

Також, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч. 4 ст. 177 ЦПК України).

У п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" роз`яснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При зверненні до суду з даним позовом позивачем надано докази на підтвердження нормативної грошової оцінки земельної ділянки від 20.06.2023 року.

Законом України "Про оцінку земель" визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами, а експертна грошова оцінка земельних ділянок - результат визначення вартості земельної ділянки та пов`язаних з нею прав оцінювачем (експертом з питань оцінки земельної ділянки) із застосуванням сукупності підходів, методів та оціночних процедур, що забезпечують збір та аналіз даних, проведення розрахунків і оформлення результатів у вигляді звіту.

Відповідно до ст. 5 цього ж Закону грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

При цьому, ст. 5 Закону чітко розмежовано, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, плати за суборенду (у разі передачі в суборенду земельних ділянок державної власності, які орендуються акціонерним товариством, товариством з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, що утворилося шляхом перетворення державного підприємства, у постійному користуванні якого перебували такі земельні ділянки), втрат лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

В свою чергу експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

Позивач, звертаючись до суду, вказав ціну позову, яка відповідає нормативній грошовій оцінці земельної ділянки, яка дійсна станом на 20.06.2023 рік, що унеможливлює визначення судом розміру судового збору, який підлягає сплаті за подання до суду даного позову.

Положеннями Закону України "Про судовий збір" чітко визначена ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою у розмірі -1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру, та сплачено судовий збір в сумі 9084 грн.

Таким чином залежно від вартості земельної ділянки за результатами проведеної експертної грошової оцінки позивачу необхідно визначити розмір судового збору та, в разі необхідності, доплатити частину судового збору відповідно до положень Закону України "Про судовий збір", надавши документи, підтверджуючі доплату судового збору.

За таких обставин, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 ЦПК України, на підставі положень ч. 1 ст. 185 ЦПК України слід залишити позовну заяву без руху, надавши позивачеві строк для усунення вказаних недоліків шляхом: - надання суду доказів проведення експертно-грошової оцінки земельної ділянки та подання документів, підтверджуючих доплату судового збору, у разі необхідності здійснення такої доплати;

Згідно з ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву заяву в.о. керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького Павла Маслюка в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою, здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Хмельницька міська рада до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ТОВ «Агрофірма-Обрій», про скасування державної реєстрації права власності та витребування земельної ділянки залишити без руху.

Надати позивачу 5-денний строк для усунення недоліків та приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, який обчислювати з дня отримання копії повного тексту ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 16.01.2026 року.

Суддя Хмельницького

міськрайонного суду Н.В. Хараджа