ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

12 січня 2026 року

м. Хмельницький

Справа № 686/12117/25

Провадження № 22-ц/820/555/26

Хмельницький апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Спірідонової Т.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 03 грудня 2025 року, в складі судді Чевилюк З.А., за позовом ОСОБА_1 до Хмельницької міської ради про визнання права власності на спадкове майно,

встановив:

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 03 грудня 2025 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу. Також апелянтка заявила клопотання про звільнення від сплати судового збору, посилаючись на незадовільний майновий стан. На підтвердження майнового стану надала відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків за січень-грудень 2024 року, інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Частинами 1, 3 статті 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частин 1, 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Особа має довести той факт, що її майновий стан дійсно є таким, що змушує її звернутись до суду з проханням про відстрочку, розстрочку, зменшення розміру судового збору або звільнення від нього.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Такий висновок зроблено в ухвалі Верховного Суду від 24 січня 2024 року у справі №921/2/21.

Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 04 квітня 2023 року у справі №901/988/18, відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків, згідно з якими інформація про доходи особи відсутня, не виключають можливості отримання нею інших доходів, зокрема, від Пенсійного фонду України, Управління праці та соціального захисту населення, Державного центру зайнятості.

Відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків за січень-грудень 2024 року у 2024 році ОСОБА_1 нараховано 453575 грн, а згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень у апелянтки відсутнє нерухоме майно.

Надані відомості ОСОБА_1 відомості про суми виплачених доходів за період з січня 2024 року по грудень 2025 року не відображають інформації про її об`єктивний майновий стан та не підтверджують, що ОСОБА_1 за 2024 рік більше не отримувала доходів з інших джерел.

Суд зауважує, що загальна сума отриманих доходів за 2024 рік може бути також підтверджена довідками Пенсійного фонду України форми ОК-5 або ОК-7, Управління праці та соціального захисту населення, Державного центру зайнятості тощо.

Натомість, інших доказів (розмір реального доходу чи прибутку, банківських документів про відсутність коштів на рахунках, тощо), які б підтверджували, що ОСОБА_1 за 2024 рік більше не отримувала доходів з інших джерел до клопотання не долучено.

Таким чином, зазначені у клопотанні обставини не можуть бути підставою для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, оскільки вона не надала належних доказів на підтвердження того, що його майновий стан на день звернення з апеляційною скаргою перешкоджав сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку і розмірі, тому у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до частини 2 статі 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Згідно із частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Відповідно до висновку Хмельницького бюро технічної інвентаризації про вартість майна від 01 травня 2025 року №72/01-15 ринкова вартість садового будинку, загальною площею 125,9 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , становить 522107 грн, а відповідно до висновку про вартість майна від 01 травня 2025 року №71/01-15 ринкова вартість земельної ділянки, загальною площею 0,10 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , становить 165880 грн.

Згідно з п.п. 1.1. частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подачу фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 1.6. частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду визначений у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Позов поданий у 2025 році фізичною особою і містить вимогу майнового характеру, розмір судового збору за подання позову становив 6879,87 грн. Тому, за подання апеляційної скарги мало бути б сплачено 10319,81 грн (6879,87 *150% = 10319,81) судового збору.

У зв`язку із зазначеним, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 10319,81 грн за такими реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Хмел.обл/Хмельниц. мтг/22030101,

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37971775,

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.),

Код банку отримувача (МФО) 899998,

рахунок отримувача UA0022775,

Код класифікації доходів бюджету 22030101,

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом _______ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (дата оскаржуваного рішення) по справі ____ (номер справи), Хмельницький апеляційний суд.

Судовий збір буде зарахований при умові правильного зазначення всіх платіжних реквізитів.

Згідно з частиною 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За таких обставин апеляційну скаргу слід залишити без руху.

Керуючись ст.ст. 127, 356, 357 ЦПК України, суд,

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 03 грудня 2025 року залишити без руху та надати строк 10 днів з дня вручення копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом сплати судового збору за подання апеляційної скарги в розмірі 10319,81 грн (десять тисяч триста дев`ятнадцять гривень 81 копійка) та надання оригіналу квитанції про його сплату до апеляційного суду або надання документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У разі невиконання вимоги суду до вказаного строку апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута апелянтці.

Ухвала набирає законної сили після її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В. Спірідонова