КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2/947/876/26
УХВАЛА

22.01.2026 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Калініченко Л.В.

при секретарі - Матвієвої А.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Одесі у залі суду в порядку загального позовного провадження клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про витребування доказів по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

21.11.2025 року до Київського районного суду м. Одеси через засоби поштового зв`язку надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, в якій позивач просить суд:

- визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 04.06.2014 року, зареєстроване в реєстрі за №1-596, видане державним нотаріусом Третьої одеської державної нотаріальної контори Ставнійчук А. О. (спадкова справа №494/2013);

- визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за заповітом, посвідченим 03 грудня 2011 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Василенко О. В. після смерті ОСОБА_3 право власності на 44/100 частин житлового будинку з надвірними спорудами під АДРЕСА_1 , який складається в цілому з одного житлового кам`яного будинку під літерою «А», загальною площею 164,5 кв.м., житловою площею 104,7 кв.м. та надвірних будівель під літерами: «Б» - вбиральня, «Ж» - вбиральня, «Г» - гараж, «Е» - сарай, «З» - душ, «И» - бесідка, 1-5 огорожа, І, ІІІ вимощення, ІІ цистерна, розташованих на земельній ділянці, площею 557 кв.м.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільну справу на підставі вказаного позову розподілено судді Калініченко Л.В.

Ухвалою суду від 25.11.2025 року вказану позовну заяву залишено без руху.

25.11.2025 року до суду від представника позивача надійшла заява про долучення доказів, а саме квитанції про сплату судового збору в розмірі 15140,00 грн. та копії паспорту позивача.

Також, 02.12.2025 року від представника позивача надійшла до суду заява про усунення недоліків, до якої представником позивача надано докази сплати судового збору за вимоги майнового та немайнового характеру.

Дослідивши подані до суду документи, суддею встановлено, що позовна заява подана з додержанням вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України, позивачем виконані вимоги ухвали суду від 25.11.2025 року, підстави для залишення позовної заяви без руху або відмови у відкритті провадження, визначених у ст. 185, 186 ЦПК України, відсутні.

Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 03.12.2025 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання.

Разом з позовом представником позивача подано до суду клопотання про витребування доказів, в якому сторона позивача просить суд витребувати від:

- Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради належним чином засвідчену копію інвентаризаційної справи на житловий будинок з надвірними спорудами АДРЕСА_1 ;

- Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) інформацію щодо наявності родинних відносин між ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме - чи був ОСОБА_4 сином ОСОБА_5 ;

- Одеського нотаріального архіву належним чином засвідчені копії спадкових справ, відкритих після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- Одеського нотаріального архіву інформацію щодо наявності відкритої спадкової справи після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування клопотання представник позивача посилається на те, що заявлені до витребування докази необхідні для доведення належними доказами викладені позивачем доводи в обґрунтування заявлених позовних вимог, а також витребування доказів буде сприяти повному, всебічному та об`єктивному розгляду справи.

У судове засідання призначене на 22.01.2026 року учасники справи не з`явились, про дату, час і місце проведення якого повідомлені належним чином.

22.02.2026 року від представника позивача надійшла заява про підтримання поданого до суду клопотання про витребування доказів та його розгляд за відсутності сторони позивача.

Представник відповідача про причини неявки суд не повідомив.

Судом було ухвалено провести розгляд клопотання представника позивача про витребування доказів у підготовчому судовому засіданні 22.01.2026 року за відсутності сторін по справі.

Дослідивши подане до суду клопотання, оглянувши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі.

У відповідності з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.

Згідно з ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частинами 1-3 статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з вимогами ст.ст.124, 129 Конституції України, задачами цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних, прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами судочинства є законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, забезпечення апеляційного та касаційного оскарження та обов`язковість рішень суду до виконання.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» встановлено: «Ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважать важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами».

Відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно п. п.1, 4 ч. 2 ст. 84 ЦПК України, у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено, який доказ витребовується; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для утримання цього доказу самостійно, докази вжиті таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

У відповідності до п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість зокрема сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Судом враховується, що мета процесуального механізму витребування доказів є допомогти сторонам в отриманні доказів, які вони не можуть одержати самостійно, що підтверджується обов`язком особи, яка заявляє клопотання про витребування доказів, долучити до нього відомості про неможливість отримання таких доказів особисто.

При цьому Європейський суд зауважив, що національні суди, застосовуючи процесуальні норми, повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства.

Приймаючи вищевикладені положення законодавства, судом встановлено, що заявлена до витребування інформація належить до інформації з обмеженим доступом, до нотаріальної таємниці, за наслідком чого позивач позбавлений можливості самостійно отримати відповідну інформацію.

Також, приймаючи підстави обґрунтування позову, суд вважає, що заявлені до витребування докази належать до предмета доказування у даній справі в межах визначеного предмету позову.

З урахуванням вищевикладеного, враховуючи предмет та підстави позову, беручи до уваги, що докази, які заявлені стороною позивача до витребування належать до предмету доказування у даній справі, а також мають суттєве значення для повного, всебічного та об`єктивного розгляду цивільної справи, суд вважає клопотання обґрунтованим та підлягаючим до задоволення.

Частиною 11 статі 84 ЦПК України визначено, зокрема, що в ухвалі про витребування доказів суд вирішує питання забезпечення чи попередньої оплати витрат осіб, пов`язаних із поданням відповідних доказів.

Враховуючи наведене, суд покладає витрати, пов`язані з витребуванням доказів по цьому судовому рішенні, у разі їх наявності, на заявника клопотання ОСОБА_1 .

Керуючись ст. 84 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про витребування доказів, яке надійшло до суду разом з позовом до суду задовольнити частково.

Витребувати з Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради належним чином засвідчену копію інвентаризаційної справи на житловий будинок з надвірними спорудами АДРЕСА_1 .

Витребувати з Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) інформацію щодо наявності родинних відносин між ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме - чи був ОСОБА_4 сином ОСОБА_5 .

Витребувати з Одеського нотаріального архіву належним чином засвідчені копії спадкових справ, відкритих після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Витребувати з Одеського нотаріального архіву інформацію щодо наявності відкритої спадкової справи після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Витрати пов`язані з виконанням ухвали суду покласти на ОСОБА_1 .

Копію ухвали для виконання направити до суб`єктів виконання: Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради; Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса); Одеського нотаріального архіву.

Роз`яснити, що у разі неможливості подати витребувані докази до суду, необхідно повідомити суд про неможливість подати докази із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суд про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність, передбачену законом, у тому числі суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Головуючий Калініченко Л. В.