ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/817/132/26 Доповідач - Храпак Н.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 лютого 2026 року м. Тернопіль

Тернопільський апеляційний суд в складі:

Головуючої - Храпак Н.М.

Суддів - Гірський Б. О., Хома М. В.,

за участі секретаря - Панькевич Т.І.

та сторін: представника Тернопільської обласної прокуратури Куліковської Л.Б., представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Гунди О.Т., представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Кукурудзи А.Є.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції, цивільну справу № 607/23291/25 за апеляційною скаргою виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплапа Ярослава Петровича в інтересах держави, в особі Тернопільської міської ради, на ухвалу Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 17 листопада 2025 року, постановлену суддею Герчаківською О.Я., за заявою виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплапа Ярослава Петровича в інтересах держави, в особі Тернопільської міської ради про забезпечення позову у справі за позовом виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплапа Ярослава Петровича в інтересах держави, в особі Тернопільської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_11 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду та природно-заповідного фонду, несформованою земельною ділянкою в межах прибережної захисної смуги, шляхом зобов`язання знести (демонтувати) приміщення, скасувати державну реєстрацію права приватної власності,-

В С Т А Н О В И В:

у провадженні судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Герчаківської О. Я. перебуває цивільна справа № 607/23291/25 за позовом виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплапа Ярослава Петровича в інтересах держави, в особі Тернопільської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_11 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду та природно-заповідного фонду, несформованою земельною ділянкою в межах прибережної захисної смуги, шляхом зобов`язання знести (демонтувати) приміщення, скасувати державну реєстрацію права приватної власності.

14 листопада 2025 року через підсистему «Електронний суд» надійшла заява виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича в інтересах держави, в особі Тернопільської міської ради про забезпечення позову у цивільній справі № 607/23291/25.

У заяві про забезпечення позову Виконувач обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича просить вжити заходи забезпечення позову, а саме:

1. Накласти арешт на приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 1, загальною площею 316,1 кв м та причал № І, загальною площею 25,8 кв м, причал № ІІ, загальною площею 41,3 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01), до набрання рішенням законної сили;

2. Накласти арешт на приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 2, загальною площею 271,7 кв м та причал III, загальною площею 39 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

3. Накласти арешт на приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 3, загальною площею 267,1 кв м та причал ІV, загальною площею 36,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

4. Накласти арешт на приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 4, загальною площею 264 кв м та причал V, загальною площею 55,4 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

5. Накласти арешт на приміщення лодочної станції, корпус № 2, елінг № 1, загальною площею 385,8 кв м та причал X, загальною площею 83,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили;

6. Накласти арешт на приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 2, загальною площею 369,2 кв м та причал VI, загальною площею 83,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили;

7. Накласти арешт на приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 3, загальною площею 379,5 кв м та причал VIІ, загальною площею 71,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

8. Накласти арешт на приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 1, загальною площею 378,4 кв м та причал VIІІ, загальною площею 60,5 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

9. Накласти арешт на приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 2, загальною площею 374,7 кв м та причал IX, загальною площею 29 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

10. Встановити ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 заборону на передання в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, а також вчиняти інші дії, спрямовані на відчуження нерухомого майна відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 1, загальною площею 316,1 кв м та причал № І, загальною площею 25,8 кв м, причал № ІІ, загальною площею 41,3 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили;

11. Встановити ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 заборону на передання в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, а також вчиняти інші дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 2, загальною площею 271,7 кв м та причал III, загальною площею 39 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

12. Встановити ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 заборону на передання в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, а також вчиняти інші дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 3, загальною площею 267,1 кв м та причал ІV, загальною площею 36,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

13. Встановити ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_4 та ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_5 заборону на передання в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, а також вчиняти інші дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 4, загальною площею 264 кв м та причал V, загальною площею 55,4 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

14. Встановити ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_6 заборону на передання в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, а також вчиняти інші дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 1, загальною площею 385,8 кв м та причал Х, загальною площею 83,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили;

15. Встановити ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_7 заборону на передання в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, а також вчиняти інші дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 2, загальною площею 369,2 кв м та причал VI, загальною площею 83,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили;

16. Встановити ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_8 заборону на передання в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, а також вчиняти інші дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 3, загальною площею 379,5 кв м та причал VIІ, загальною площею 71,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

17. Встановити ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_9 заборону на передання в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, а також вчиняти інші дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 1, загальною площею 378,4 кв м та причал VIІІ, загальною площею 60,5 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

18. Встановити ОСОБА_10 , РНОКПП НОМЕР_10 заборону на передання в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, а також вчиняти інші дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 2, загальною площею 374,7 кв м та причал IX, загальною площею 29 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

19. Заборонити будь-яким фізичним та юридичним особам, державним реєстраторам прав на нерухоме майно та всім органам, уповноваженим на проведення державної реєстрації (в тому числі територіальним органам Міністерства юстиції України, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, акредитованим суб`єктам, нотаріусам, іншим особам та органам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень») вчиняти дії щодо поділу, об`єднання, виділу часток тощо щодо майна, а також реєстраційні дії щодо реєстрації права власності та інших речових прав на нерухоме майно, державну реєстрацію обтяжень на нерухоме майно, а також вносити до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (в тому числі Реєстру прав власності на нерухоме майно. Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек) записи про державну реєстрацію права власності та інших речових прав та їх обтяжень, змін до таких записів щодо нерухомого майна:

- приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 1, загальною площею 316,1 кв м та причал № І, загальною площею 25,8 кв м, причал № ІІ, загальною площею 41,3 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01);

- приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 2, загальною площею 271,7 кв м та причал III, загальною площею 39 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 3, загальною площею 267,1 кв м та причал ІV, загальною площею 36,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 4, загальною площею 264 кв м та причал V, загальною площею 55,4 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- приміщення лодочної станції, корпус № 2, елінг № 1, загальною площею 385,8 кв м та причал X, загальною площею 83,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01);

- приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 2, загальною площею 369,2 кв м та причал VI, загальною площею 83,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01);

- приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 3, загальною площею 379,5 кв м та причал VIІ, загальною площею 71,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 1, загальною площею 378,4 кв м та причал VIІІ, загальною площею 60,5 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 2, загальною площею 374,7 кв м та причал IX, загальною площею 29 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101).

В обґрунтування поданої заяви виконувач обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича зазначив, що в провадженні Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області знаходиться цивільна справа № 607/23291/25 за позовом виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплапа Ярослава Петровича в інтересах держави, в особі Тернопільської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_11 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду та природно-заповідного фонду, несформованою земельною ділянкою в межах прибережної захисної смуги, шляхом зобов`язання знести (демонтувати) приміщення, скасувати державну реєстрацію права приватної власності.

Предметом позову у справі є усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду та природно заповідного фонду з кадастровим номером :01:004:0060, загальною площею 0,4060 га, та несформованої земельної ділянки в межах прибережної захисної смуги та її повернення шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва розташованих у АДРЕСА_1 , а саме:

- приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 1 та причал № І, № ІІ власником яких на час звернення прокурора до суду з заявою про забезпечення позову, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 2 та причал III, власником яких, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 1, елінг № 3 та причал IV, власником яких, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

- приміщення лодочної станції корпус № 2, елінг № 1 та причал X, власником яких, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_6 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 2 та причал VI, власником яких, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_7 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 3 та причал VIІ, власником яких, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_8 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 4 та причал V, які, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, належать на праві спільної часткової приватної власності ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_4 та ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_5 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 1 та причал VIІІ, власником яких на час звернення прокурора до суду з заявою про забезпечення позову, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_9 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 2 та причал IX, власником яких, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_10 , РНОКПП НОМЕР_10 .

Отже, виконання в майбутньому судового рішення у даній справі, у випадку задоволення позовних вимог, безпосередньо пов`язано із збереженням вказаної земельної ділянки під самочинно збудованим нерухомим майном до винесення рішення суду, а у разі реалізації відповідачами до початку судового розгляду справи по суті або під час такого розгляду зазначених вище приміщень добросовісному набувачу це унеможливить повернення цієї земельної ділянки територіальній громаді міста. Більш того, з метою поновлення державних інтересів необхідно буде вживати додаткові заходи, зокрема, спрямовані на оскарження відповідних правочинів щодо відчуження майна, що покладе на державу додатковий тягар. Забезпечення позову направлене на охорону матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій відповідачів і не є обмеженням права власності особи в повній мірі та носить тимчасовий характер.

Виходячи зі змісту спірних правовідносин, вжиття заходу забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідачів, оскільки приміщення лодочних станцій та причалів залишаються у володінні та користуванні відповідачів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 та ОСОБА_10 , а можливість розпоряджатися (відчужувати) вказаним майном обмежується на певний час, отже має тимчасовий характер та є лише збереженням існуючого становища до розгляду цієї справи по суті.

Вказують, що оскільки прокурор звернувся до суду з вимогою про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою та її повернення шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва та скасування державної реєстрації права власності на них, то судове рішення, у разі задоволення таких вимог, вимагатиме примусового виконання, і в цьому випадку має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити та унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду. Має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду

Також заявником зазначено, що заходи зустрічного забезпечення позову у вказаній справі не підлягають застосуванню, оскільки підстави, передбачені ч. 3 ст. 154 ЦПК України відносно позивача відсутні.

Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 07 листопада 2025 року у задоволенні заяви Виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича в інтересах держави в особі Тернопільської міської ради про забезпечення позову у цивільній справі за позовом Виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича Тернопільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Тернопільської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_11 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду та природно-заповідного фонду, несформованою земельною ділянкою в межах прибережної захисної смуги, шляхом зобов`язання знести (демонтувати) приміщення, скасувати державну реєстрацію права приватної власності відмовлено.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду першої інстанції, виконувач обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослав Петрович в інтересах держави, в особі Тернопільської міської ради, подав апеляційну скаргу, в якій посилався на порушення судом норм процесуального права, неповне з`ясування судом обставин, які мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи і тому просив ухвалу Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 17.11.2025 скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким заяву про вжиття заходів забезпечення позову задовольнити в повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги заявник зазначив, що відмовляючи в задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення позову, суд дійшов помилкового висновку, що прокурором не надано жодного належного та допустимого доказу підтвердження наявності підстав для забезпечення позову.

Зокрема, суд не врахував, що предмет спору у даній справі спрямований на поновлення права держави та територіальної громади міста Тернопіль на землю, яка згідно зі ст. 14 Конституції України та ст. 1 Земельного кодексу України є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави.

Порушення інтересів держави полягає в тому, що на земельній ділянці водного фонду та природно заповідного фонду площею 0,4060 га з кадастровим номером :01:004:0060 та несформованій земельній ділянці в межах прибережної захисної смуги по вул. Урожайна, 15 у м. Тернопіль здійснено самочинне будівництво ряду нежитлових будівель приміщень лодочної станції (елінгів) і причалів та проведено неправомірну реєстрацію права власності, яке не могло виникнути з факту державної реєстрації. Дозвільна документація, яка би надавала право СПД ОСОБА_11 здійснювати нове будівництво на земельній ділянці з кадастровим номером :01:004:0060, відсутня, також відсутня дозвільна документація та не відводилась для цієї мети несформована земельна ділянка, на якій розміщені причали, що на праві приватної власності належать фізичним та юридичній особам. Крім цього, відповідне рішення суду про визнання за СПД ОСОБА_11 право власності на приміщення лодочної станції площею 3007,4 кв.м за адресою АДРЕСА_1 не приймалось, земельна ділянка під уже збудоване майно набувачам не виділялась.

Таким чином, оскільки нежитлові будівлі збудовані на спірній земельній ділянці, що не була належним чином відведена СПД ОСОБА_11 для цієї мети, а також без дозвільних документів, які надають право виконувати будівельні роботи, без належно затвердженого проєкту, є самочинними в силу ч. 2 ст. 376 Цивільного кодексу України, а право власності у відповідачів на ці об`єкти не виникло.

Разом з тим, реєстрація спірного майна встановлює правовий зв`язок між майном та земельною ділянкою, яка належить Тернопільській міській раді, безпосередньо впливає на обсяг прав і обов`язків та інтереси територіальної громади, як власника земельної ділянки, на якій це майно розташоване.

Водночас, суд наведених обставин не врахував, не надав належної оцінки вказаним доводам прокурора, проігнорував, що в даному випадку, вимога про накладення арешту на спірне майно є виправданою, ефективною та співмірною із позовними вимогами, з якими прокурор звернувся до суду, у зв`язку з чим дійшов помилкового висновку про відсутність підстав для забезпечення позову.

Крім того, поза увагою суду залишився той факт, що позовна вимога у даній справі про скасування державної реєстрації права власності на самочинно збудоване майно хоча і не належить до вимог майнового характеру, проте виконання в майбутньому рішення суду в цій частині у разі його задоволення, підлягає у порядку, визначеному Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, про припинення права власності за товариством. Виконання такого рішення безпосередньо залежить від тієї обставини, чи буде спірне самочинно збудоване майно зареєстровано на праві власності за відповідачами. Прокурором у заяві про забезпечення позову наголошувалось на тому, що державна реєстрація права власності на самочинно збудоване майно, у разі відсутності забезпечення позову, дає право відповідачам вільно ним розпоряджатись, у тому числі, відчужувати його третім особам (як фізичним так і юридичним).

У такому разі, для належного захисту та поновлення порушених прав, позивач буде змушений вживати додаткових заходів, зокрема вирішити питання щодо збільшення позовних вимог, визначити підсудність вказаного спору та заміни неналежного відповідача у справі, що згідно вимог чинного законодавства можливо лише на стадії підготовчого провадження.

Враховуючи правомочності власника, які визначені у ч. 1 ст. 317 Цивільного кодексу України, судом не взято до уваги обґрунтовані припущення прокурора про високу ймовірність відчуження об`єктів нерухомого майна, що в подальшому може призвести до ускладнення чи унеможливлення ефективного захисту або поновлення порушених прав або інтересів держави в межах даної справи.

Тому, враховуючи вказане, виправданим, ефективним та співмірним заходом забезпечення позову у даному випадку буде накладення арешту на об`єкти нерухомого майна та заборона відповідачам, органам та особам, які проводять реєстрацію речових прав на нерухоме майно, здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо зазначеного нерухомого майна.

При цьому, як зазначалось прокурором, накладення арешту на майно та заборона вчинення дій щодо нього не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідачів, оскільки можливість розпоряджатися вказаним майном обмежується на певний час, отже має тимчасовий характер та є лише збереженням існуючого становища до розгляду цієї справи по суті. Також, обрані прокурором види забезпечення позову не призведуть до невиправданого обмеження майнових прав відповідачів, оскільки обтяжене майно фактично й надалі перебуватиме у володінні власників, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним.

Вказує, що застосування заходів забезпечення, про які просив прокурор у цьому спорі, відповідають процесуальним нормам, що регулюють відповідні правовідносини, зокрема вимогам розумності, обґрунтованості, адекватності, збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову та предметом позовної вимоги. Вжиття саме таких заходів є адекватним змісту порушеного права власності територіальної громади на землю, на відновлення якого поданий позов прокурора у даній справі, та, за умови його задоволення, не створить труднощів при виконанні рішення суду.

Водночас, у даному випадку суд першої інстанції, розглядаючи заяву прокурора про забезпечення позову, лише формально зазначив про не наведення прокурором доказового обґрунтування поданої заяви, не надавши, при цьому, жодного правового обґрунтування та не вказавши фактичних обставин, з огляду на які зазначені прокурором у заяві доводи не взято судом до уваги.

Представник відповідача ОСОБА_9 адвокат Качор С.Б. подав відзив на апеляційну скаргу, у якому просить ухвалу Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 17 листопада 2025 року залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Вказують, що суд першої інстанції при винесенні оскаржуваної ухвали правомірно відмовив у забезпеченні позову, оскільки прокурор не підтвердив існування жодного реального ризику відчуження об`єктів нерухомого майна (відсутні будь-які оголошення про продаж або будь-які інші докази).

Існування самої лише теоретичної можливості відчуження за відсутності будь-яких доказів спроб її реалізації не є достатньою підставою для забезпечення позову.

Покликання прокурора на «важливість» обставин справи не може слугувати підставою для вжиття/не вжиття заходів забезпечення позову, оскільки такі заходи повинні застосовуватись лише в разі потенційного утруднення виконання судового рішення, а не виключно у спорах, учасниками яких є прокурор/територіальна громада.

Матеріалами як позову, так і заяви про забезпечення позову стверджується, що останнє відчуження майна мало місце саме у 2023 році (власне при набутті такого відповідачем ОСОБА_9 ).

Прокурором не підтверджено доцільності забезпечення позову шляхом встановлення заборони власникам на передання майна в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів. Також, не обґрунтовано жодним чином причин, до прикладу, неможливості передання майна в іпотеку і яким чином це перешкодило б імовірному знесенню об`єкта.

Більше того, невідомими залишаються мотиви прохання встановлення заборони для передання майна в оренду і впливу таких теоретичних договорів на можливість виконання судового рішення. Також незрозуміло, для чого встановлювати обмеження на внесення змін до укладених правочинів, адже така зміна може стосуватись і договорів щодо забезпечення спірних будівель електроенергією, водою, тощо (звертають увагу, що прокурор не деталізує, що заборона внесення змін до правочинів стосується лише договорів іпотеки/оренди).

У судовому засіданні представник Тернопільської обласної прокуратури Куліковська Л.Б апеляційну скаргу підтримала, з мотивів, викладених у ній, просили її задовольнити.

Представники відповідача ОСОБА_1 - адвоката Гунди О.Т. та відповідача ОСОБА_2 - адвоката Кукурудзи А.Є. в судовому засіданні апеляційної скарги не визнали, вважаючи її безпідставною, а ухвалу суду першої інстанції - законною та обґрунтованою.

Представник Тернопільської міської ради в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином був повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, про що свідчать довідка про доставку судової повістки до електронного кабінету.

Відповідачі ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3 третя особа ОСОБА_11 - в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, про що свідчить рекомендовані повідомлення №R58, №R39, №R36, №R26, №R69, №R55, №R71, №R87 які повернулися у зв`язку з відсутністю адресатів за вказаними ними адресами.

Відповідач ОСОБА_9 також судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, про що свідчить рекомендоване повідомлення №R30, яке повернулося у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною ним адресою.

10 лютого 2026 року від представника ОСОБА_9 - адвоката Качора С.Б. через систему «Електронний суд» поступило клопотання про відкладення розгляду справи, яка призначена на 11 лютого 2026 року, у зв`язку із неможливістю прибути у судове засідання у зв`язку з тимчасовою непрацезданістю.

Однак, на підтвердження вказаних обставин, які викладені у заяві про відкладення розгляду справи, адвокатом Качором С.Б. не надано жодного доказу.

Відповідно до статті 372 ЦПК суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі №361/8331/18.

Верховний Суд вже неодноразово у своїх рішеннях, зокрема, у справах №802/562/18-а, №826/4504/17, звертав увагу на те, що повноваження щодо відкладення судового розгляду на підставі поданого учасниками судового процесу клопотання є дискреційними.

При цьому, судова дискреція щодо оцінки обставин, які не дають можливості особі прийняти участь у судовому засіданні, на предмет їх поважності чи неповажності для цілей відкладення судового розгляду не має абсолютних меж. Суд має враховувати конкретну ситуацію та обґрунтування особи, яка просить суд відкласти судовий розгляд, відповідне обґрунтування не має бути абстрактним, а обставини, наведені у ньому, повинні бути підтверджені належною доказовою базою. Тобто, реалізація відповідної дискреції суду щодо кваліфікації наведених учасником судового процесу у клопотанні про відкладення судового розгляду обставин має здійснюватися індивідуально з урахуванням принципу верховенства права. Це зумовлено тим, що сама концепція верховенства права передбачає суд як найдієвіший інструмент її застосування, адже тільки суд може вийти за межі формального права та визначити доцільне та належне регулювання в кожній конкретній ситуації. При цьому для цілей дотримання принципу верховенства права суд повинен обирати такий варіант вирішення клопотання про відкладення судового засідання, який є максимально доцільним та справедливим у відповідній ситуації, а обраний ним процесуальний наслідок розгляду відповідного клопотання, як результат реалізації наданих йому дискреційних повноважень, завжди вимагає мотивації зробленого вибору.

Колегія суддів, дослідивши подане клопотання про відкладення розгляду справи, враховуючи його необґрунтованість та не надання суду жодних доказів на підтвердження щодо стану тимчасової непрацездатності представника відповідача, що виключає можливість визнання причин його неявки поважними та передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, колегія суддів визнала за можливе розглянути апеляційну скаргу у відсутність представника відповідача ОСОБА_12 , визнавши причини його неявки у судове засідання неповажними.

Відповідно до частини 6 статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Згідно з п. 2, п.3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи та день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника процесу за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, тому колегія суддів вважає за можливе розглянути справу у відсутності учасників процесу.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення, з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як вказано в частині третій статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частина друга статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно з пунктом 3 цієї частини є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і в доведенні перед судом їх переконливості.

Постановляючи ухвалу про відмову у задоволенні заяви Виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича в інтересах держави, в особі Тернопільської міської ради про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що представником позивача не наведено достатніх підстав для застосування забезпечення позову, а також не надано належних і достовірних доказів на підтвердження того, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити виконання рішення.

З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів в повному обсязі погодитися не може, з огляду на таке.

Відповідно до частин першої та другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з пунктами 1, 2, 4 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Вирішуючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Невжиття заходів забезпечення позову не повинно мати наслідком заподіяння шкоди позивачу, а вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам.

Однією з підстав задоволення заяви про забезпечення позову є спроможна вірогідність повідомлених обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення у разі задоволення позову.

Тобто підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом залежно від конкретних обставин.

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову і захистити інтереси позивача.

Фундаментальними критеріями, які формують висновок про наявність дійсних підстав для забезпечення позову, є логічний та юридичний аналіз обставин справи, на які посилається позивач, доводи заяви про забезпечення позову та заперечення іншої сторони. Процесуальні норми лише вказують на порядок вчинення дій.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийнято на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод чи інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Правова природа арешту майна чи іншого обмеження стосовно майна, вчиненого у зв`язку із провадженням у цивільній справі, полягає у обмеженні права розпорядженні ним (продаж, дарування, відчуження в інший спосіб, передання в заставу, іпотеку, укладення інших правочинів чи перероблення майна), при цьому за власником зберігається право користування. Таке обмеження допускається, якщо воно передбачене законом і є обґрунтованим.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, оскільки питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчитися, що між сторонами виник спір.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначено, що «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам».

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15 вересня 2020 року у справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) дійшла висновку, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде співмірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними для захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу».

Подібні правові висновки сформульовані у постановах Верховного Суду від 10 листопада 2020 року у справі № 910/1200/20 та від 31 січня 2023 року у справі № 295/5244/22.

У постанові від 24 квітня 2024 року у справі № 754/5683/22 Велика Палата Верховного Суду (пункти 46-47) зазначила, що як характер спору (майновий або немайновий), так і те, чи підлягає судове рішення у конкретній справі примусовому виконанню, не мають вирішального значення при дослідженні судом питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову.

Ключовим є встановлення судом: 1) наявності спору між сторонами; 2) ризику незабезпечення ефективного захисту порушених прав позивача, який може проявлятися як через вплив на виконуваність рішення суду у конкретній справі, так і шляхом перешкоджання поновленню порушених чи оспорюваних прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду; 3) співмірності обраного позивачем виду забезпечення позову з пред`явленими позовними вимогами та 4) дійсної мети звернення особи до суду з заявою про забезпечення позову, зокрема, чи не є таке звернення спрямованим на зловживання учасником справи своїми правами.

У справі, яка переглядається, заява про забезпечення позову мотивована тим, що в провадженні Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області знаходиться цивільна справа № 607/23291/25 за позовом виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплапа Ярослава Петровича в інтересах держави, в особі Тернопільської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_11 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду та природно-заповідного фонду, несформованою земельною ділянкою в межах прибережної захисної смуги, шляхом зобов`язання знести (демонтувати) приміщення, скасувати державну реєстрацію права приватної власності.

Обгрунтовуючи вимоги про забезпечення позову виконувач обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича в інтересах держави, в особі Тернопільської міської ради зазначив про те, що на земельній ділянці водного фонду та природно заповідного фонду площею 0,4060 га з кадастровим номером :01:004:0060 та несформованій земельній ділянці, в межах прибережної захисної смуги по вул. Урожайна, 15 у м. Тернопіль, здійснено самочинне будівництво ряду нежитлових будівель приміщень лодочної станції (елінгів) і причалів та проведено неправомірну реєстрацію права власності, яке не могло виникнути з факту державної реєстрації.

Разом з тим, реєстрація спірного майна встановлює правовий зв`язок між майном та земельною ділянкою, яка належить Тернопільській міській раді, безпосередньо впливає на обсяг прав і обов`язків та інтереси територіальної громади, як власника земельної ділянки, на якій це майно розташоване.

Отже, знаходження на земельній ділянці, власником якої є Тернопільська міська рада, самочинно збудованих об`єктів нерухомого майна грубо порушує її права як власника у сфері дотримання законного порядку користування, володіння, розпорядження земельною ділянкою комунальної власності.

Таким чином, виконання в майбутньому судового рішення у даній справі, у випадку задоволення позовних вимог, безпосередньо пов`язано із збереженням вказаної земельної ділянки під самочинно збудованим нерухомим майном до винесення рішення суду, а у разі реалізації відповідачами до початку судового розгляду справи по суті або під час такого розгляду зазначених вище приміщень добросовісному набувачу це унеможливить повернення цієї земельної ділянки територіальній громаді міста. Більш того, з метою поновлення державних інтересів необхідно буде вживати додаткові заходи, зокрема, спрямовані на оскарження відповідних правочинів щодо відчуження майна, що покладе на державу додатковий тягар.

Тому, враховуючи вказане, вважають, що виправданим, ефективним та співмірним заходом забезпечення позову у даному випадку буде накладення арешту на об`єкти нерухомого майна та заборона відповідачам, органам та особам, які проводять реєстрацію речових прав на нерухоме майно, здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо зазначеного нерухомого майна.

Забезпечення позову направлене на охорону матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій відповідачів і не є обмеженням права власності особи в повній мірі та носить тимчасовий характер.

Під час розгляду справи, судом встановлено, що предметом позову у справі є усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду та природно заповідного фонду з кадастровим номером :01:004:0060, загальною площею 0,4060 га, та несформованої земельної ділянки в межах прибережної захисної смуги та її повернення шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва розташованих у АДРЕСА_1 , а саме:

- приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 1 та причал № І, № ІІ власником яких на час звернення прокурора до суду з заявою про забезпечення позову, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 2 та причал III, власником яких, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 1, елінг № 3 та причал IV, власником яких, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

- приміщення лодочної станції корпус № 2, елінг № 1 та причал X, власником яких, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_6 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 2 та причал VI, власником яких, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_7 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 3 та причал VIІ, власником яких, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_8 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 4 та причал V, які, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, належать на праві спільної часткової приватної власності ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_4 та ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_5 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 1 та причал VIІІ, власником яких на час звернення прокурора до суду з заявою про забезпечення позову, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_9 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 2 та причал IX, власником яких, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_10 , РНОКПП НОМЕР_10 .

Таким чином, між сторонами існує спір з приводу усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду та природно заповідного фонду з кадастровим номером :01:004:0060, загальною площею 0,4060 га та несформованої земельної ділянки в межах прибережної захисної смуги та її повернення шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва розташованих у АДРЕСА_1 , скасування державної реєстрації права приватної власності.

Колегія суддів вважає, що можливість відповідачів у будь-який момент відчужити майно, яке знаходиться у їхній власності, є беззаперечною, що в майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалене на користь позивача. За таких умов вимога про надання доказів щодо очевидних речей (доведення нічим необмеженого права відповідачів в будь-який момент розпорядитися своїм майном) свідчить про завищений або навіть заздалегідь недосяжного стандарту доказування, що порушує баланс інтересів сторін.

Крім цього, у разі відчуження спірного майна, для належного захисту та порушення прав, позивач змушений вживати додаткових заходів, зокрема вирішувати питання щодо збільшення позовних вимог, визначення підсудності вказаного спору та заміни неналежного відповідача у справі, що можливо лише на стадії підготовчого провадження.

Разом із тим, колегія суддів вважає, що мета забезпечення позову може бути досягнута шляхом заборони ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 вчиняти дії, спрямовані на відчуження нерухомого майна відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 1, загальною площею 316,1 кв м та причал № І, загальною площею 25,8 кв м, причал № ІІ, загальною площею 41,3 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили;

Заборони ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 2, загальною площею 271,7 кв м та причал III, загальною площею 39 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

- Заборони ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 3, загальною площею 267,1 кв м та причал ІV, загальною площею 36,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

- Заборони ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_4 та ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_5 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 4, загальною площею 264 кв м та причал V, загальною площею 55,4 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

-Заборони ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_6 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 1, загальною площею 385,8 кв м та причал Х, загальною площею 83,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили;

- Заборони ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_7 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 2, загальною площею 369,2 кв м та причал VI, загальною площею 83,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили;

- Заборони ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_8 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 3, загальною площею 379,5 кв м та причал VIІ, загальною площею 71,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

- Заборони ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_9 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 1, загальною площею 378,4 кв м та причал VIІІ, загальною площею 60,5 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

- Заборони ОСОБА_10 , РНОКПП НОМЕР_10 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 2, загальною площею 374,7 кв м та причал IX, загальною площею 29 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили.

Такий вид забезпечення позову за обставин цієї справи є співмірним та відповідає змісту заявлених позовних вимог з метою захисту прав позивача та буде достатнім інструментом забезпечення ефективності судового захисту, забезпечить баланс прав та обов`язків сторін у справі та усуне можливі подальші судові спори у разі задоволення заявлених позовних вимог.

При цьому колегія суддів, оцінюючи співвідношення негативних наслідків від вжиття заходу забезпечення позову з тими наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, вважає, що тимчасове обмеження прав відповідачів у зазначений вище спосіб є менш обтяжливим, оскільки у разі відмови у задоволенні пред`явлених до відповідачів позовних вимог, ці права будуть відновленими та за бажанням реалізованими, в той час, як невжиття заходів щодо обмеження цих прав може призвести до незворотних наслідків або значно утруднити ефективний захист чи поновлення порушених прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та спонукати до залучення у спорі інших заінтересованих осіб, породжуючи нові спори щодо відновлення прав позивача тощо.

Апеляційний суд вважає, що таке втручання держави у право на мирне володіння майном у даному випадку, є виправданим та вкрай необхідним, оскільки воно спрямовано виключно на забезпечення цивільного судочинства. Заборона відповідачам вчиняти дії, спрямовані на відчуження нерухомого майна полягає у позбавленні можливості лише розпоряджатись цими об`єктами нерухомого майна та не призведе до жодних негативних наслідків. Вжиття цього процесуального заходу не порушить вимоги ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а навпаки сприятиме захисту права позивача на справедливий суд, гарантованого ч.1 ст.6 цієї ж Конвенції.

Колегія суддів зазначає, що адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Такі заходи мають на меті, зокрема, запобігти невиправданому розширенню кола осіб, прав та інтересів яких стосуватиметься судове рішення, а відтак - утрудненню чи неможливості виконання цього рішення.

При цьому, підтвердити за допомогою реально існуючих доказів подію, яка ймовірно настане або може настати в майбутньому, фактично неможливо, а тому наявність чи відсутність підстав для забезпечення позову оцінюються судом в залежності від кожного конкретного випадку, з урахуванням фактичних обставин справи і змісту позовних вимог.

Верховний Суд у постанові від 03.03.2023 у справі № 905/448/22 зазначив, що можливість відповідача в будь-який момент як розпорядитись коштами, які знаходяться на його рахунках, так і відчужити майно, яке знаходиться у його власності, є беззаперечною, що в майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалене на користь позивача. За таких умов вимога про надання доказів щодо очевидних речей (доведення нічим необмеженого права відповідача в будь-який момент розпорядитись своїм майном) свідчить про застосування судом завищеного або навіть заздалегідь недосяжного стандарту доказування, що порушує баланс інтересів сторін.

Отже, доводи заявника щодо доведеності існування об`єктивних ризиків, що можуть утруднити або унеможливити виконання рішення у цій справі за умови задоволення судом позову, знайшли своє підтвердження.

При цьому, такий вид забезпечення позову, як заборона вчиняти дії, спрямовані на відчуження спірного нерухомого майна не призводить до невиправданого обмеження майнових прав відповідачів оскільки обмежується лише можливість вчиняти дії щодо розпорядження спірним нерухомим майном.

Колегія суддів наголошує, що забезпечення позову є тимчасовим обмеженням щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача. Таке тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Викладене узгоджується із правовою позицією Верховного Суду в постанові від 09 квітня 2025 року в справі №720/414/24.

На вказані обставини суд першої інстанції уваги не звернув фактично обмежившись лише посиланням, що представником позивача не наведено достатніх підстав для застосування забезпечення позову, а також не надано належних і достовірних доказів на підтвердження того, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити виконання рішення, у зв`язку з чим дійшов передчасного висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні заяви Виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича в інтересах держави в особі Тернопільської міської ради про забезпечення позову.

Приймаючи до уваги наведені вище норми процесуального законодавства, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, в тому числі, спроможності заходів, яких заявник просив вжити у порядку забезпечення позову, забезпечить фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову, імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів, колегія суддів приходить до висновку про задоволення заяви про забезпечення позову частково.

Статтею 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З урахуванням обставин даної справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплапа Ярослава Петровича в інтересах держави, в особі Тернопільської міської ради підлягає до часткового задоволення, а оскаржувана ухвала Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 17 листопада 2025 року в частині відмови у забороні вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщень скасуванню та ухваленню в цій частині нового судового рішення, яким заяву виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича в інтересах держави, в особі Тернопільської міської ради про забезпечення позову задовольнити частково. Вжити заходів забезпечення позову, шляхом заборони ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 вчиняти дії, спрямовані на відчуження нерухомого майна відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 1, загальною площею 316,1 кв м та причал № І, загальною площею 25,8 кв м, причал № ІІ, загальною площею 41,3 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили; заборони ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 2, загальною площею 271,7 кв м та причал III, загальною площею 39 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили; заборони ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 3, загальною площею 267,1 кв м та причал ІV, загальною площею 36,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили; заборони ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_4 та ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_5 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 4, загальною площею 264 кв м та причал V, загальною площею 55,4 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили; заборони ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_6 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 1, загальною площею 385,8 кв м та причал Х, загальною площею 83,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили; заборони ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_7 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 2, загальною площею 369,2 кв м та причал VI, загальною площею 83,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили; заборони ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_8 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 3, загальною площею 379,5 кв м та причал VIІ, загальною площею 71,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили; заборони ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_9 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 1, загальною площею 378,4 кв м та причал VIІІ, загальною площею 60,5 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили; заборони ОСОБА_10 , РНОКПП НОМЕР_10 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 2, загальною площею 374,7 кв м та причал IX, загальною площею 29 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили.

В решті ухвалу Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 17 листопада 2025 року залишити без змін.

Щодо судових витрат.

За приписами ч.1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються зі судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи.

Відповідно до ч.1 та ч.13 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

За результатами перегляду справи в апеляційному порядку, колегія суддів вважає, що у зв`язку з частковим задоволенням вимог заяви про забезпечення позову слід здійснити розподіл судових витрат таким чином.

Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 на користь Тернопільської обласної прокуратури суму сплаченого судового збору в рівних частках у розмірі по 363,36 гривень з кожного, за суд першої та апеляційної інстанцій.

Керуючись ст. ст. 374, 376, 381-384, 390 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплапа Ярослава Петровича в інтересах держави в особі Тернопільської міської ради задовольнити частково.

Ухвалу Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 17 листопада 2025 року в частині відмови у забороні вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщень скасувати та ухвалити в цій частині нове судове рішення, яким заяву виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича в інтересах держави в особі Тернопільської міської ради про забезпечення позову, задовольнити частково.

Вжити заходів забезпечення позову, шляхом заборони ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 вчиняти дії, спрямовані на відчуження нерухомого майна відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 1, загальною площею 316,1 кв м та причал № І, загальною площею 25,8 кв м, причал № ІІ, загальною площею 41,3 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили;

Заборони ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 2, загальною площею 271,7 кв м та причал III, загальною площею 39 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

- Заборони ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 3, загальною площею 267,1 кв м та причал ІV, загальною площею 36,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

- Заборони ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_4 та ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_5 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 4, загальною площею 264 кв м та причал V, загальною площею 55,4 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

-Заборони ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_6 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 1, загальною площею 385,8 кв м та причал Х, загальною площею 83,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили;

- Заборони ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_7 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 2, загальною площею 369,2 кв м та причал VI, загальною площею 83,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили;

- Заборони ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_8 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 3, загальною площею 379,5 кв м та причал VIІ, загальною площею 71,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

- Заборони ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_9 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 1, загальною площею 378,4 кв м та причал VIІІ, загальною площею 60,5 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

- Заборони ОСОБА_10 , РНОКПП НОМЕР_10 вчиняти дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 2, загальною площею 374,7 кв м та причал IX, загальною площею 29 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили.

В решті ухвалу Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 17 листопада 2025 року залишити без змін.

Ухвала суду в частині вжиття заходів забезпечення позову підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 на користь Тернопільської обласної прокуратури (м. Тернопіль вул. Листопадова,4, ) суму сплаченого судового збору в рівних частках у розмірі по 363,36 гривень з кожного, за суд першої та апеляційної інстанцій, який перахувати р/р UA0004091 в ДКСУ м.Київ, МФО 820172.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 20 лютого 2026 року.

Головуюча Н.М. Храпак

Судді: Б.О. Гірський

М.В. Хома