Провадження № 2-п/202/17/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2026 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд м. Дніпра у складі:

головуючого судді Недобитюк Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Горбенко О.В.

(в порядку доручення судді на підставі частини 3 ст. 66 ЦПК України),

за відсутності інших учасників справи

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі № 202/24518/13-ц за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2025 року до Індустріального районного суду м. Дніпра звернувся ОСОБА_1 з заявою про перегляд заочного рішення у справі № 202/24518/13-ц за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості.

ОСОБА_1 просив поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та переглянути заочне рішення.

В обґрунтування зазначив, що про існування рішення дізнався лише 18 грудня 2025 року. Посилався на те, що його не повідомили належним чином про дату та час розгляду справи, а також не направили йому копію рішення.

Крім того, ОСОБА_1 посилався на наявність іншого судового рішення стосовно кредитного договору № DN81AR03110115 від 21.09.2007, яке набрало законної сили.

Дослідивши матеріали справи за заявою про перегляд заочного рішення, судом встановлено наступне.

Оскаржуване заочне рішення ухвалене Індустріальним районним судом м. Дніпропетровська 28 травня 2013 року та набрало чинності 10 червня 2013 року.

Відповідно до частини 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Однак, неявка учасників справи не перешкоджає розгляду заяви.

Глава 11 «Заочний розгляд справи» Розділу III «Позовне провадження» ЦПК України встановлює особливі умови та порядок проведення заочного розгляду справи, ухвалення заочного рішення, подання і розгляду заяви про його перегляд, а також скасування й оскарження цього рішення. Так, відповідач може подати заяву про перегляд заочного рішення до суду, який це рішення ухвалив, на предмет наявності передбачених частиною першою статті 288 ЦПК України підстав для його скасування, і оскаржити таке рішення у загальному порядку (статті 284-288 ЦПК України).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Так, якщо відповідач подав заяву про перегляд заочного рішення поза межами встановлених частинами другою та третьою статті 284 ЦПК України строків, то це згідно з положеннями Глави 11 Розділу III ЦПК України не звільняє суд від обов`язку застосувати порядок, визначений у статті 287 ЦПК України, та постановити через пропуск строку на подання заяви про перегляд заочного рішення ухвалу про залишення цієї заяви без задоволення, якщо немає підстав для задоволення заяви про поновлення відповідного строку.

Згідно частини 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У заяві про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 не навів причин поважності пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, а також не надав суду будь-які докази на підтвердження.

Разом з тим, з`ясувати з матеріалів справи інформацію стосовно дати отримання ОСОБА_1 копії судового рішення не видається можливим.

Згідно Довідки складеної архіваріусом, справу за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ПАТ «Акцент-Банк», ОСОБА_1 про стягнення заборгованості знищено у зв`язку з закінченням строку зберігання (5 років).

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд звертає увагу, що неналежне виконання стороною своїх процесуальних обов`язків та зловживання процесуальними правами не може бути підставою для скасування рішення суду.

Скасування заочного рішення суду можливе за наявності сукупності умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Також слід звернути увагу, що лише з`ясування причин неявки не може бути єдиною підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наведені вище обставини повинні існувати у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Однак, за обставин відсутності матеріалів справи, яку знищено у зв`язку з закінченням строку зберігання, неможливо співставити матеріали справи № 202/24518/13-ц з наданими ОСОБА_1 копіями рішень від 22.03.2012, 16.11.2015, 03.02.2016 тощо.

Віддак, суд вважає, що заява про перегляд заочного не підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою, зокрема, залишити заяву без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 258-260, 284-288 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі № 202/24518/13-ц за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

На підставі частини 4 ст. 287 ЦПК України заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку встановленому цим Кодексом. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Н. В. Недобитюк