РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.01.2026 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Кузнєцова Д.В.,

за участю секретаря с/з Карпішиної С.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської об`єднаної територіальної громади в особі Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із указаним позовом, в обґрунтування якого зазначає, що є рідною сестрою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Батьки позивача померли, після смерті яких відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_1 . За словами позивача, вона отримала свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті батьків та зареєструвала 02.10.2025 року право власності на 5/8 частин згаданої квартири. Як далі слідує зі змісту позову, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Під час отримання свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті батьків позивачу стало відомо про те, що її покійний брат ОСОБА_2 після смерті матері ОСОБА_3 також подав заяву про вступ у спадщину, однак спадкових прав за життя не оформив. Позивач зазначає, що є потенційним спадкоємцем покійного ОСОБА_2 , однак постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу від 10.10.2025 їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку, передбаченого для подачі заяви.

З огляду на викладене, позивач просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном 3 місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцова Д.В. від 23.10.2025 року відкрито провадження у даній цивільній справі, розгляд якої вирішено проводити за правилами загального позовного провадження.

У судове засідання позивач не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити.

Представник відповідача Житомирської міської ради в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши наявні у справі докази дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач по справі ОСОБА_1 є рідною сестрою ОСОБА_2 , що підтверджується копіями свідоцтв про народження (а.с. 9).

Як вбачається з копії свідоцтва про смерть ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 14).

Згідно довідки приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Царіциної І.С. від 10.10.2025 року згідно зі спадковою справою №47 за 2025 рік, заведеною до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жодних спадкоємців, що прийняли спадщину після його смерті, немає (а.с. 20).

Постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Царіциної І.С. від 10.10.2025 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 3/8 частки квартири АДРЕСА_1 , з яких частка квартири належала особисто ОСОБА_3 , а частка квартири належала померлому ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , спадкоємицею після смерті якого в 1/2 частці є його дружина ОСОБА_3 , яка спадщину прийняла, але не оформила своїх спадкових прав, спадкоємцем після смерті якої на 1/2 частку спадкового майна є її син ОСОБА_2 , який спадщину прийняв, але не оформив своїх спадкових прав, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с. 20 зворот 21).

Із витребуваної судом копії спадкової справи №47/2025, заведеної приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Царіциною І.С. до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , вбачається, що ОСОБА_1 звернулася із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Інших спадкоємців, які подали заяви про прийняття спадщини, з огляду на матеріали спадкової справи, немає (а.с. 47-62).

Відповідно до ч.ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 статті 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

У постанові Верховного Суду від 26 жовтня 2021 року у справі №539/4424/20 (провадження №61-14149св21) суд дійшов висновку про те, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Обґрунтовуючи поважність причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини, ОСОБА_1 посилалась на те, що тільки під час отримання в жовтні 2025 року свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті батьків їй стало відомо про те, що покійний брат після смерті матері ОСОБА_3 також подав заяву про вступ у спадщину, однак спадкових прав за життя не оформив.

На переконання суду, наведені позивачем обставини (за відсутності доказів протилежного) свідчать про поважність причини пропуску нею строку для прийняття спадщини, а тому суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Зважаючи на викладені вище обставини, суд задовольняє позовні вимоги ОСОБА_1 та вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у три місяці.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст. 2-5, 10-13, 76-81, 264, 265, 352, 354 ЦПК України суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса: АДРЕСА_2 РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: Житомирська міська рада, адреса: м. Житомир, майдан ім. С.П. Корольова, 4/2, .

Суддя