Тарутинський районний суд Одеської області
_________________________________________________________________________
Справа №514/1519/25
Провадження по справі № 2/514/5/26
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 січня 2026 року с-ще Бессарабське

Тарутинський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Тончевої Н.М.

при секретарі Чернєвій О.А.,

розглянувши в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України у відкритому підготовчому засіданні в залі суду с-ща Бессарабське цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідачів, в якому просить встановити їй додатковий строк терміном в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої вимоги мотивує тим, що ОСОБА_4 є її матір`ю, що підтверджується :

свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим 30 липня 1980 року;

свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 , виданим 16 лютого 2002 року.

ОСОБА_4 є власником:

земельної ділянки площею 20.00 га кадастровий номер :01:002:0342 для ведення особистого селянського господарства, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯА №361632, виданим 28 липня 2005 року.

09 вересня 2021 року ОСОБА_4 склала заповіт, посвідчений старостою Виноградівського старостинського округу Тарутинської територіальної громади Болградського району Одеської області Делік Т.С. та зареєстрований в реєстрі за №6, яким земельну ділянку площею 2.00 га для ведення особистого селянського господарства кадастровий номер :01:002:0342 заповідала ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим 28 лютого 2024 року Тарутинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Болградському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса).

Тож, після смерті ОСОБА_4 залишилось належне їй спадкове майно у вигляді вказаної вище земельної ділянки.

Однак, при зверненні до приватного нотаріуса Болградського районного нотаріального округу Одеської області з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_4 , позивач отримала роз`яснення, що у зв`язку з пропуском нею строку для прийняття спадщини їй необхідно звернутись до суду для встановлення додаткового строку, що підтверджується листом №397/01-16 від 10 жовтня 2025 року.

Строк для прийняття спадщини був пропущений, у зв`язку з тим, що позивач не знала про існування заповіту.

Враховуючи вище викладене, позивач просить в судовому порядку поновити пропущений ним строк, встановивши їй додатковий строк терміном в три місяці для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

Позивач в судове засідання не з`явилась, надала заяву, в якій просила розглянути справу у її відсутність, на вимогах наполягає.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у судове засідання не з`явились. На адресу суду від відповідачів надійшли заяви про згоду з позовними вимогами позивача та з проханням розглянути справу без їх участі.

Частиною 3 статті 200 ЦПК України, передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно зі ч. 4 ст. 200 ЦПК України, ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Частина 1 статті ст. 206 ЦПК України регламентує, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Так, відповідач на стадії підготовчого провадження звернувся до суду із заявою про визнання позовних вимог, тому дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, в зв`язку з чим є підстави для ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення по справі.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, то відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до наступного висновку.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України " Про судову практику у справах про спадкування" №7 від 30 травня 2008 року передбачено, що у випадку коли особа, яка прийняла спадщину в установлений законом строк, вона може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (абз.1 п. 24 Постанови). При цьому, при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (абз.2 п. 24 Постанови).

З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується :

свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим 30 липня 1980 року;

свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 , виданим 16 лютого 2002 року.

ОСОБА_4 є власником:

земельної ділянки площею 20.00 га кадастровий номер :01:002:0342 для ведення особистого селянського господарства, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯА №361632, виданим 28 липня 2005 року.

09 вересня 2021 року ОСОБА_4 склала заповіт, посвідчений старостою Виноградівського старостинського округу Тарутинської територіальної громади Болградського району Одеської області Делік Т.С. та зареєстрований в реєстрі за №6, яким земельну ділянку площею 2.00 га для ведення особистого селянського господарства кадастровий номер :01:002:0342 заповідала ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим 28 лютого 2024 року Тарутинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Болградському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса).

Тож, після смерті ОСОБА_4 залишилось належне їй спадкове майно у вигляді вказаної вище земельної ділянки.

Однак, при зверненні до приватного нотаріуса Болградського районного нотаріального округу Одеської області з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_4 , позивач отримала роз`яснення, що у зв`язку з пропуском нею строку для прийняття спадщини їй необхідно звернутись до суду для встановлення додаткового строку, що підтверджується листом №397/01-16 від 10 жовтня 2025 року.

Позивач зазначила, що пропустила строк на прийняття спадщини, оскільки не знала про існування заповіту.

Відповідно до ч 1. ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи.

В силу ч.2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Постановою Верховного суду від 26.06.2019 по справі №565/1145/17 розширено перелік поважних причин пропуску прийняття спадщини, а саме: Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Отже, суд з метою захисту прав позивача та, враховуючи відсутність об`єктивних даних, які свідчили б порушення прав третіх осіб, приходить до висновку, що наведені у позовній заяві причини є такими, що позбавляли позивача можливості звернутися із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, та вважає, що ці обставини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, тому вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті батька терміном три місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

На підставі викладеного керуючись ст.ст. 12,13,81,89, 264,265,268,272, 273, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк в три місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.М. Тончева