Справа пр. № 2-ві/756/1/26
У Х В А Л А

20 січня 2026 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі судді Андрейчука Т.В., розглянувши у порядку письмового провадження заяву відповідачки ОСОБА_1 про відвід головуючого судді у цивільній справі за позовом комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

15 січня 2025 року відповідачка ОСОБА_1 подала до суду заяву про відвід головуючого судді у цивільній справі за позовом КП виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В ухвалі від 16 січня 2026 року суддя Оболонського районного суду міста Києва

Диба О.В. дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, а тому справу передано іншому судді вирішення питання про відвід судді.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від

19 січня 2026 року судді Андрейчуку Т.В. передано на розгляд заяву представника відповідачки ОСОБА_1. про відвід головуючого судді у справі № 756/10966/25 за позовом КП виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Відповідно до приписів ч. ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України суд розглядає заявлений відвід у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Суд, дослідивши заяву про відвід та додані до неї документи, приходить до такого висновку.

Заява про відвід головуючого судді у справі № 756/10966/25 Диби О.В. мотивована тим, що, на думку заявниці, судове засідання 27 листопада 2025 року не відбулося, проте у матеріалах справи міститься протокол судового засідання від 27 листопада 2025 року, в якому серед іншого зазначено, що суд ухвалив повернути зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 у зв`язку з пропуском строку для її подання. Оскільки, як вважає ОСОБА_1 судове засідання 27 листопада 2025 року не проводилось, протокол судового засідання від

27 листопада 2025 року є підробленим. Ці обставини, як вказувала заявниця, свідчать про упередженість головуючого у справі судді.

Згідно зі ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст. 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

У своїй практиці Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ або Суд) розрізняє чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру у його упередженості в конкретній справі (рішення у справах "П`єрсак проти Бельгії" (Piersac vs Belgium), "Грівз проти Сполученого королівства" (Grieves vs UK).

Таким чином, ЄСПЛ визнає, що підставою відводу судді може бути, як реальне існування обставин, які свідчать про упередженість суду, так і суб`єктивне переконання сторони у їх наявності, наслідком чого може бути відвід складу суду від розгляду справи.

У своєму рішенні у справі "Білуха проти України" Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ або Суд) зазначив, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного ("Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), п. 43).

Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, окремо від поведінки головуючого у справі судді, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими ("Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), п. 44); та рішення у справі "Ферантелі та Сантанжело проти Італії" (Ferrantelli and Santangelo v. Italy), від 07 серпня 1996 року, п. 58).

Застосування Бангалорських принципів поведінки судді, зокрема положень щодо незалежності судових органів, об`єктивності, чесності та дотримання етичних норм, вказує про те, що судді слід виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки з метою укріплення суспільної довіри до судових органів, що має першочергове значення для підтримки незалежності судових органів.

Водночас питання особистої довіри зацікавленої сторони до суду є оціночним та суб`єктивним поняттям і залежить від внутрішнього переконання з урахуванням зовнішніх обставин.

Тому цілком очевидно, що дії та рішення, які судом вчинені у межах закону, але всупереч інтересам однієї зі сторін, можуть сприйматися цією стороною як негативні, що може зумовити певну недовіру.

18 листопада 2025 року відповідачка ОСОБА_1 подала до суду заяву про продовження розгляду справи за її відсутності, а 21 листопада 2025 року - зустрічну позовну заяву.

У судове засідання, призначене на 11 год 00 хв 27 листопада 2025 року, сторони цивільної справи № 756/10966/25 за позовом КП виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості не з`явились.

Зважаючи на те, що сторони справи у судове засідання не з`явились, подали до суду заяви про розгляду справи за їхньої відсутності, судом було проведено судове засідання за відсутності сторін, у ході якого постановлено ухвалу про повернення зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду у зв`язку з пропуском строку для її подання.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 ЦПК України суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). За заявою будь-кого з учасників справи або за ініціативою суду повне фіксування судового засідання здійснюється за допомогою відеозаписувального технічного засобу (за наявності в суді технічної можливості та за відсутності заперечень з боку будь-кого з учасників судового процесу).

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

П. 7 ч. 2 ст. 248 ЦПК України визначено, що у протоколі судового засідання зазначаються ухвали суду, постановлені в судовому засіданні без оформлення окремого документа.

Оскільки в судове засідання, призначене на 11 год 00 хв 27 листопада 2025 року, сторони справи не з`явились, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Ухвала суду про повернення зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 була постановлена без оформлення окремого документа відповідно до приписів п. 7 ч. 2 ст. 248 ЦПК України

Процесуальні дії судді Диби О.В. не свідчать про прояв ним упередженості стосовно відповідачки та не викликають обґрунтованих сумнівів в неупередженості або об`єктивності судді, а тому не можуть слугувати підставою для його відводу.

Також суд зауважує, що відповідно ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Керуючись ст. 40 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви відповідачки ОСОБА_1 про відвід головуючого судді у цивільній справі за позовом комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Тарас АНДРЕЙЧУК