Справа № 308/1350/17
Провадження № 22-ц/4806/48/26
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

23 січня 2026 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Мацунича М.В.,

суддів Собослоя Г.Г., Джуги С.Д.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29 березня 2017 року, ухвалене головуючою суддею Шепетко І.О., в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 подав 09.01.2026 (згідно відтиску поштового штемпелю) поштовими засобами зв`язку апеляційну скаргу на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29 березня 2017 року. Одночасно просить визнати поважними причини пропуску строку та поновити такий.

Відповідач вказує, що оскаржуване рішення ним та позивачкою не отримувалось. Про оскаржуване рішення дізнались нещодавно під час оформлення документів на дітей. Вони з дружиною надсилали до суду першої інстанції клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з примиренням та вважали, що така розглянута. Доказів направлення такого листа у сторін немає, однак вважають, що відповідне клопотання під час пересилання було втрачено. Вважає, що це є поважною причиною для поновлення строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції.

Однак, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити, виходячи з наступного.

У кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку. Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Відповідно до ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч.ч. 1,4 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Пунктом 1 частини 2 статті 358 ЦПК України передбачено, що незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадку подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки.

З матеріалів справи слідує, що позов пред`явлено ОСОБА_2 у лютому 2017 року. Позовна заява позивачки залишалась без руху ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 13 лютого 2017 року та після усунення недоліків ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 07 березня 2017 року провадження у справі було відкрито. Копія ухвали та позовної заяви отримувалась відповідачем про що в матеріалах справи наявне рекомендоване повідомлення з відміткою про вручення від 16.03.2017. ОСОБА_1 29.03.2017 подав заяву в якій просив розглянути справу за його відсутності.

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29 березня 2017 року позов задоволено. Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвано та стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 640 гривень.

Оскаржуване рішення суду першої інстанції надіслано апелянту супровідним листом від 10.04.2017 та згідно наявного рекомендованого повідомлення з відміткою про вручення отримано таким 15.04.2017.

Таким чином, відповідача було повідомлено про дату, час та місце судового засідання, оскільки такий знаючи про засідання подав заяву про розгляд справи за його відсутності, а також надіслано та отримано копію оскаржуваного рішення. Тобто, апелянт був залучений до розгляду справи, знав про судове засідання та отримав копію оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

Частиною 2 ст. 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 16 лютого 2017 року у справі «Каракуця проти України» (Karakutsya v. Ukraine) наголосив на тому, що зацікавлені сторони зобов`язані проявляти особливу старанність у захисті своїх інтересів і вживати необхідних заходів для того, щоб бути в курсі подій у провадженні.

В іншому рішенні, у справі «Крупник проти України» (Krupnyk v. Ukraine) від 20 березня 2025 року, Європейський суд з прав людини вказав, що сторонам провадження необхідно проявляти цікавість до своєї судової справи.

Таким чином, з урахуванням наведених апелянтом причин, такі не є об`єктивно непереборними, не пов`язані з труднощами, які б унеможливили подання апеляційної скарги у визначений законом строк.

Слід зазначити, що доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка була досягнута.

Зважаючи на вищезазначене колегія суддів апеляційного суду приходить до обґрунтованих висновків, що наведені апелянтом причини пропуску строку для апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції слід вважати неповажними, а тому у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 358 ЦПК України, апеляційний суд

у х в а л и в :

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29 березня 2017 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя-доповідач:

Судді: