У Х В А Л А

судового засідання

22.01.2026 Городоцький районний суд Львівської області у складі:

головуючої судді Малахової-Онуфер А.М.

за участю секретаря судового засідання Стебеляк А.-А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городок справу за позовом ОСОБА_1 до Городоцької міської ради Львівської області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , 27.05.2025 звернулася в суд з позовом до Городоцької міської ради Львівської області про визнання за нею права приватної власності на земельну ділянку площею 0, 0587 га з кадастровим № :08:000:0075, призначену для колективного садівництва, що за межами села Велика Калинка Львівського району Львівської області, СТ «Конвеєр», в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді від 11.06.2025 провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження, а 20.10.2025 справу призначено до судового розгляду по суті (а.с. 22, 44).

Позивачка ОСОБА_1 , яка належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, у підготовчі засідання 07.07.2025, 18.09.2025, 20.10.2025 та в судові засідання 26.11.2025, 10.12.2025, 29.12.2025 та 22.01.2026 не з`явилася, причини неявки не повідомила. 16.09.2025 подала клопотання про проведення підготовчого засідання 18.09.2025 о 10 год. 00 хв. за її відсутності (а.с. 31, 37-38, 43, 48, 51, 54, 57-58).

Міський голова Городоцької міської ради Львівської області Ременяк В.В. у поясненнях від 18.06.2025 просив про розгляд справи за відсутності представника міської ради (а.с. 28-30).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша, друга, п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, за змістом положень частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Такого правового висновку дійшов Верховний суд у постанові від 03.04.2025 у справі № 203/4777/20.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, від 31 травня 2023 року у справі № 693/1116/20, від 04 квітня 2024 року у справі № 686/15042/20.

Підготовчі засідання у справі за позовом ОСОБА_1 до Городоцької міської ради Львівської області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом були призначені судом на 07.07.2025, 18.09.2025 та 20.10.2025, а судові засідання на 26.11.2025, 10.12.2025, 29.12.2025 та 22.01.2026.

У вищеозначені засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася.

Про підготовчі засідання, призначені на 07.07.2025, 18.09.2025 та 20.10.2025, а також судові засідання, призначені на 26.11.2025, 10.12.2025, 29.12.2025 та 22.01.2026 позивачка була повідомлена, кожен раз, судовою повісткою, надісланою рекомендованим повідомленням за адресою, зазначеною нею у позовній заяві (а. с. 31, 37, 43, 48, 51, 54, 57-58).

Таким чином, ураховуючи наведене, а також те, що позивачка, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, в судові засідання 26.11.2025, 10.12.2025, 29.12.2025 та 22.01.2026 не з`явилася, заяви про розгляд справи за її відсутності не подала, суд залишає позов ОСОБА_1 без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 223, 247, 257 ЦПК України, -

в и р і ш и в :

позовну заяву ОСОБА_1 до Городоцької міської ради Львівської області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

С у д д я А.М. Малахова Онуфер