Справа № 336/1055/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 лютого 2026 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Вайнраух Л.А. розглянула позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна із незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач 01.02.2026 через систему "Електронний суд" звернувся до суду із вказаною позовною заявою, в якій просить витребувати у відповідачки із незаконного володіння та зобов`язати повернути позивачу Мікрофон HyperX вартістю 7 759 грн; Ноутбук ігровий Acer Nitro 16 AN 16-73 (NH.QSNEU.001) Black вартістю 55 999 грн; Робот-пилосос з вологим прибиранням RoboRock S8 Pro Ultra Black вартістю 48 599 грн;Ігрову приставку Sony PlayStation 5 (BluRay), геймпад, гру Mortal Kombat вартістю 27 699 грн; Кільце з діамантом (біле золото) вартістю 60 794 грн.,загальню вартістю 200 850,00 гривень. Крім того, відповдно до змісту позовно заяви у разі неможливості повернення будь-якого з перелічених об`єктів майна в натурі стягнути з відповідачки на користьпозивача грошову компенсацію у розмірі вартості відповідного майна.

Справу передано в провадження визначеного головуючого судді 06.02.2026 на підставі протокола автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.02.2026.

Суддя, перевіривши виконання вимог ст.175-177 ЦПК України, встановила, що позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

За змістом п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Так, відповідно до змісту позовної заяви ціна позову визначена у сумі 200 850 гривень.

Стороною позивача здійснено сплату судового збору за розгляд однієї вимоги майнового характеру. Відповідна квитанція долучена до позовної заяви.

Суд зауважує, що Велика Палата Верховного Суду в постанові від 25.08.2020 у справі №910/13737/19 зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17) (пункти 52, 54 - 56 постанови).

Отже, позовна вимога про витребування рухомого майна з чужого незаконного володіння має вартісну оцінку та майновий характер, і розмір ставок судового збору за її подання визначається за вимогами статті 4 Закону України "Про судовий збір", виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Разом з цим, позивачем заявлено і вимогу про витребування майна, й іншу - про стягнення його вартості, тобто, дві вимоги майнового характеру.

За загальним правилом, звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Так, відповідно до ч.1, п.4 ст.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Разом з цим, позивачем визначено два альтернативні способи захисту, про що він чітко зазначає у прохальній частині позовної заяви, що є неприпустимим. Суд не наділений повноваженнями визначати спосіб захисту порушеного права на стадії відкриття провадження, оскільки саме позивач наділений правом на звернення та обов`язком визначення способу захисту. Так, позивачу необхідно конкретизувати позовні вимоги (обрати серед двох), або здійснити доплату судового збору за розгляд другої позовної вимоги майнового характеру (про стягнення грошової вартості рухомого майна), залишивши обидві позовні вимоги.

Згідно з п. 2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Зазначеним звимогам позовна заява не відповідає в повному обсязі.

В порушення приписів п.6,7,8,9 ч.3 ст.175 ЦПК України стороною позивача не вказано у позовній заяві: 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, як передбачено положеннями ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, докази придбання рухомого майна (техніки та коштовностей), що додані до позовної заяви, не містять даних про позивача як про покупця, що зумовило на його переконання виникнення права власності на них.

Таким чином позивачем в порушення п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України не зазначено доказів, що підтверджують виникнення у нього права власності на спірне рухоме майно.

В разі відсутності відповідного доказу учасник справи може скористатись своїм правом на подання клопотання про витребування доказів, яке має відповідати вимогам ст.84, 182, 183 ЦПК України та оформлюється як окрема заява.

Необхідно роз`яснити, що відповідно до приписів ч.6 ст.95 ЦПК України якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Суддя також зауважує, що наведений перелік додатків до позовної заяви викладений в такий спосб, що унеможливлює перевірку судом їх комплектності.

За змістом ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху в порядку ст.185 ЦПК України, із наданням п`ятиденного строку для усунення вказаних недоліків (з урахуванням обсягу визначених недоліків) з дня вручення ухвали.

Керуючись ст. 175-177, 185, 258-261 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна із незаконного володіння, - залишити без руху у зв`язку із виявленими, перерахованими вище недоліками, надавши стороні позивача строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх виправлення, шляхом подання позовної заяви, доказів на підтвердження вартості спірного майна, приналежого позивачу, виконання вимоги щодо сплати судового збору в разі підтримання обох позовних вимог або уточнення заявлених раніше.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею (24.02.2026) та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А. Вайнраух