Провадження № 2-с/643/19/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.01.2026

13 січня 2026 року м. Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Сугачова О.О. вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу,

в с т а н о в и в:

Заявник ОСОБА_1 09.01.2026 звернувся до Салтівського районного суду міста Харкова із заявою про скасування судового наказу № 643/13200/25, 2-н/643/2641/25 від 11.08.2025

Суддя, дослідивши матеріали заяви про скасування судового наказу та додатки до неї, дійшов до такого.

Згідно із ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини 1 статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Форма і зміст заяви про скасування судового наказу повинні відповідати вимогам ст. 170 ЦПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 170 ЦПК України, заява про скасування судового наказу має містити наказ, що оспорюється.

Згідно із ч. 1 ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Однак, заявником додано до заяви про скасування судового наказу роздруківку наказу з ЄДРСР, де сторони по справі є знеособлені (ОСОБА_1, ОСОБА_2)та така копія судового наказу належним чином не засвідчена, оскільки заявник ОСОБА_1 самостійно засвідчив копію судового наказу.

Суд зазначає, що копії документів повинні бути належним чином засвідчені відповідно до вимог ст. ст. 43, 95 ЦПК України.

Більш того суд наголошує, що заявник не може самостійно засвідчувати судові рішення.

Далі, відповідно до ч. 5 ст. 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Заявник у тексті заяви про скасування судового наказу зазначає таке: «Мені стало відомо про видачу Салтівським районним судом міста Харкова судового наказу від 11.08.2025 по справі № 643/13200/25… лише після того, як 07.01.2026 мені повідомили цю інформацію працівники КП «Харківські теплові мережі»...

Як вбачається із матеріалів справи, копію судового наказу від 11.08.2025 та копію заяви про видачу судового наказу з додатками до неї судом було направлено, зокрема, і ОСОБА_1 11.08.2025 поштовим зв`язком рекомендованим повідомленням на адресу зареєстрованого місця його проживання. Зазначений пакет документів повернувся до суду 11.09.2025 з відміткою «за закінченням терміну зберігання». (а.с.18-19).

До заяви про скасування судового наказу заявником ОСОБА_1 не додано обґрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку.

Крім того, положеннями ст. 1 Закону України «Про судовий збір» унормовано, що судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», при зверненні до суду із заявою про скасування судового наказу судовий збір сплачується у розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 166,40 грн.

Згідно із ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв`язку.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Перевірку зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України реалізовано за допомогою комп`ютерної програми документообігу загальних судів «Д-3». Дані, щодо підтвердження сплати (повернення) судового збору надходять в автоматичному режимі до «Д-3», при цьому виконується автоматичне поєднання записів про сплату (повернення) судового збору, які зазначаються в картці справи, із записами підтверджень про оплату (повернення) судового збору, які надійшли з Державної казначейської служби України.

До поданої заяви про скасування судового наказу додано квитанцію до платіжної інструкції на переказ готівки від 09.01.2026 про сплату судового збору в розмірі 166,50 гривень.

Водночас, перевіряючи зарахування вказаної суми судового збору в автоматизованій системі документообігу «Д-3», судом встановлено, що відомості про таке зарахування відсутні.

Відтак, заява про скасування судового наказу не відповідає вимогам ст. 170 ЦПК України.

Частиною 6 статті 170 ЦПК України визначено, що у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду.

Згідно із ч. 2 ст. 171 ЦПК України, заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною 1 статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Оскільки заява про скасування судового наказу подана після спливу строку передбаченого ч. 1 ст. 170 ЦПК України, обґрунтоване клопотання про його поновлення заявником не подано, копія судового наказу, який додано до заяви належним чином не засвідчена, інформація про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України відсутня, суддя дійшов висновку, що заяву необхідно повернути заявнику без розгляду.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. ст. 170, 258-260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Повернути без розгляду заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви про скасування судового наказу не перешкоджає повторному зверненню із такою заявою у разі, якщо перестануть існувати обставини, які були підставою для її повернення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Сугачова