Унікальний номер справи 333/859/26
Номер провадження 2/333/2185/26
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

23 січня 2026 року м. Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Піх Ю.Р., розглянувши матеріали позовної заяви представника ОСОБА_1 адвоката Ігнатова Дмитра Івановича до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Також у позовній заяві представник позивача просить відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення по справі, у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем.

Вивчивши позовну заяву з доданими до неї матеріалами та розглянувши клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зі змісту клопотання вбачається, що представник позивача посилається на скрутне матеріальне становище позивача.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

При цьому, вирішуючи такі заяви, суд повинен враховувати те, що якщо при сплаті необхідних судових витрат середньомісячний дохід особи буде меншим від рівня прожиткового мінімуму, встановленого законом для відповідної категорії осіб, тоді в суду є підстава для застосування заходів щодо зменшення, звільнення, розстрочення або відстрочення сплати судового збору.

У розумінні приписів статті 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому, позивач має довести існування фінансових труднощів.

Водночас, на підтвердження наявності обставин зазначених у клопотанні про звільнення від сплати судового збору представником позивача не надано відомостей про відсутність у позивача доходів з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, відсутні довідки про нараховану заробітну плату, пенсію, соціальні виплати та ін.

Таким чином, враховуючи те що надані представником позивача докази не підтверджують того, що майновий стан позивача перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як вбачається зі змісту позовної заяви представник позивача звертається до суду в інтересах ОСОБА_1 з вимогою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви про розірвання шлюбу 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З урахуванням вищезазначеного суд дійшов висновку про необхідність залишення даної позовної заяви без руху із наданням позивачам строку для усунення недоліків шляхом подання до суду квитанції про сплату судового збору відповідно до вимог ст.177 ЦПК України або обґрунтованого клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Керуючись ст. ст. 177, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_3 про відстрочення сплати судового збору позивачем - відмовити.

Позовну заяву представника ОСОБА_1 адвоката Ігнатова Дмитра Івановича до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви, який становить десять днів з дня отримання копії даної ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Ю.Р. Піх