Провадження номер 2/756/1779/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2026 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Шролик І.С.,

секретар судового засідання - Лисенко Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спадкового майна в натурі та зустрічною позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про поділ спадкового майна в натурі та стягнення грошової компенсації, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвокат Бутирін Я.Я. звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про поділ спадкового майна в натурі, в якому просить поділити в натурі успадковане сторонами майно після смерті ОСОБА_4 наступним шляхом:

- передати у власність ОСОБА_3 належні ОСОБА_1 3/16 часток у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 ;

- передати у власність ОСОБА_3 належні ОСОБА_2 3/16 часток у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 ;

- визнати за ОСОБА_3 право власності на 3/8 часток у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 ;

- припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 , ОСОБА_2 і ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1 ;

- передати у власність ОСОБА_1 належні ОСОБА_3 1/2 частки квартири АДРЕСА_2 ;

- передати у власність ОСОБА_1 належні ОСОБА_2 1/4 частки квартири АДРЕСА_2 ;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 3/4 частки квартири АДРЕСА_2 ;

- припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 , ОСОБА_2 і ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_2 ;

- передати у власність ОСОБА_2 належні ОСОБА_3 1/2 частки квартири АДРЕСА_3 ;

- передати у власність ОСОБА_2 належні ОСОБА_1 1/4 частки квартири АДРЕСА_3 ;

- визнати за ОСОБА_2 право власності на 3/4 частки квартири АДРЕСА_3 ;

- припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 , ОСОБА_2 і ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_3 .

Також просить стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями 10 жовтня 2025 року позовну заяву передано судді Шролик І.С.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 13 жовтня 2025 року позовну заяву залишено без руху .

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі, призначено підготовче засідання на 26 листопада 2025 року.

03 листопада 2025 року до суду через систему «Електронний суд» надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_3 , подана в його інтересах адвокатом Щелковим П.С. до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в якій просить:

- передати у власність ОСОБА_3 належні ОСОБА_1 3/16 часток у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 ;

- передати у власність ОСОБА_3 належні ОСОБА_2 3/16 часток у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 ;

- визнати за ОСОБА_3 право власності на 3/8 часток у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 ;

- припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 , ОСОБА_2 і ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1 ;

- припинити право спільної власності ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_2 ;

- припинити право спільної власності ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_3 ;

- стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 грошову компенсацію за частку нерухомого майна в розмірі 346482,47 грн.;

- стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 грошову компенсацію за частку нерухомого майна в розмірі 205882,80 грн.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 07 листопада 2025 року зустрічну позовну заяву прийнято до спільного розгляду.

Ухвалою суду від 28 листопада 2025 року закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду на 19 січня 2026 року.

18 грудня 2025 року до суду від ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , надійшла спільна письмова заява про укладення мирової угоди, у якій сторони просять затвердити мирову угоду сторін та закрити провадження по справі № 756/16276/25.

До заяви долучено текст мирової угоди, відповідно до змісту якої:

1. Сторони визнають, що після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишилось спадкове майно:

- частки квартири АДРЕСА_1 ;

- Квартира АДРЕСА_3 ;

- Квартира АДРЕСА_2 ;

2. Сторони визнають, що:

Рішенням Оболонського районного суду від 29 липня 2024 року по справі №756/75/23 визнано за ОСОБА_3 право власності в порядку спадкування:

на 3/8 частини квартири АДРЕСА_1 ; на 1/2 частину квартири АДРЕСА_3 ; на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 .

На підставі вказаного рішення суду ОСОБА_3 зареєстрував в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за собою право власності на вказані частки нерухомого майна.

Рішенням Оболонського районного суду від 09 січня 2025 року по справі №756/11537/24 визнано право власності в порядку спадкування за ОСОБА_1 на 3/16 частини квартири АДРЕСА_1 ; на 1/4 частину квартири АДРЕСА_3 ; на 1/4 частину квартири АДРЕСА_2 . За ОСОБА_2 на 3/16 частини квартири АДРЕСА_1 ; на 1/4 частину квартири АДРЕСА_3 ; на 1/4 частину квартири АДРЕСА_2 .

На підставі вказаного судового рішення ОСОБА_1 та ОСОБА_5 зареєстрували в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за собою право власності на вказані частки нерухомого майна.

3. Сторони зобов`язуються вчинити наступні дії:

ОСОБА_1 передає у власність ОСОБА_3 належні їй 3/16 часток у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 .

ОСОБА_2 передає у власність ОСОБА_3 належні йому 3/16 часток у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 .

ОСОБА_3 передає у власність ОСОБА_1 належні йому 1/2 частки квартири АДРЕСА_2 .

ОСОБА_2 передає у власність ОСОБА_1 належні йому 1/4 частки квартири АДРЕСА_2 .

ОСОБА_3 передає у ОСОБА_6 належні йому1/2 частки квартири АДРЕСА_3 .

ОСОБА_1 передає у ОСОБА_6 належні їй1/4 частки квартири АДРЕСА_3 .

4. З моменту затвердження даної Мирової угоди Оболонським районним судом міста Києва:

- ОСОБА_3 є власником 3/8 частки квартири АДРЕСА_1 .

- ОСОБА_1 є власником3/4 частки квартири АДРЕСА_2 .

- ОСОБА_2 є власником3/4 частки квартири АДРЕСА_3 .

5.Ухвала суду про затвердження (визнання) мирової угоди є правовстановлюючим документом і підставою для державної реєстрації права власності за:

- ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) 3/8 частки квартири АДРЕСА_1 .

- ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) 3/4 частки квартири

АДРЕСА_4 ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) 3/4 частки квартири АДРЕСА_3 .

6.Сторони зобов`язуються не чинити один іншому перешкоди у здійсненні реєстрації права власності на майно, що є предметом даної мирової угоди.

7.ОСОБА_3 , розуміючи значення своїх дій та правові наслідки, засвідчує, що після затвердження даної мирової угоди Оболонським районним судом міста Києва він втрачає будь-які майнові права на частки квартири АДРЕСА_3 (чотири літера «А») та на частки квартири АДРЕСА_2 (чотири) і право проживання та реєстрації у вказаних квартирах.

8.ОСОБА_1 , розуміючи значення своїх дій та правові наслідки, засвідчує, що після затвердження даної мирової угоди Оболонським районним судом міста Києва вона втрачає будь-які майнові права на 3/16 частки квартири АДРЕСА_1 та на частки квартири АДРЕСА_3 ) і право проживання та реєстрації у вказаних квартирах.

9.ОСОБА_2 , розуміючи значення своїх дій та правові наслідки, засвідчує, що після затвердження даної мирової угоди Оболонським районним судом міста Києва він втрачає будь-які майнові права на 3/16 частки квартири АДРЕСА_1 та на частки квартири АДРЕСА_2 (чотири) і право проживання та реєстрації у вказаних квартирах.

10.Сторони підтверджують, що в результаті користування квартирою АДРЕСА_1 ОСОБА_2 утворилась заборгованість по сплаті комунальних послуг в розмірі 122 914,96 грн. Вказану суму було сплачено постачальникам комунальних послуг ОСОБА_1 .

11.Сторони підтверджують, що вартість квартир, станом на 14 липня 2025 року становить:

- квартири АДРЕСА_1 -

3 250 613,80 грн.

- квартири АДРЕСА_2 - 1 928 198,19 грн.

- квартири АДРЕСА_3 - 1 646 998,85 грн.

Дане також підтверджується довідками про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 14 липня 2025 року.

Таким чином, вартість часток Сторін становить:

- квартири АДРЕСА_1 : ОСОБА_3 - 2 015 380,55 грн., ОСОБА_1 - 617 616,62 грн., ОСОБА_2 - 617 616,62 грн.;

- квартири АДРЕСА_2 : ОСОБА_3 - 964 099,09 грн., ОСОБА_1 - 482 049,54 грн., ОСОБА_2 - 482 049,54 грн.

- квартири АДРЕСА_3 : ОСОБА_3 - 823 499,42 грн., ОСОБА_1 - 411 749,71 грн., ОСОБА_2 - 411 749,71 грн.

Отже, в результаті передачі (обміну) сторонами своїх часток у вищевказаних квартирах, заборгованість перед ОСОБА_3 становить: у ОСОБА_1 в розмірі 346 482,47 грн.; у ОСОБА_2 в розмірі 205 882,80 грн.

В разі реєстраціїправа власності на 3/8 частку квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 , він не буде мати жодних претензій до ОСОБА_1 та до ОСОБА_2 щодо сплати йому вищевказаної грошової компенсації за передані свої частки нерухомого майна на їх користь.

Зазначений текст мирової угоди приєднаний до справи.

В судове засідання 19 січня 2026 року сторони та їх представники не з`явились, кожний подав заяву про розгляд й затвердження мирової угоди без участі представників.

Ознайомившись зі змістом мирової угоди, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, - визначено ч.1 ст.13 ЦПК України. Відповідно до ч.3 згаданої статті учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ч.7 ст.49 ЦПК України сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії цивільного процесу.

Мета, зміст, порядок укладення сторонами мирової угоди та її затвердження судом визначені у статті 207 ЦПК України.

Відповідно до положень частин першої-четвертої статті 207 ЦПК України, мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

До ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди суд роз`яснює сторонам наслідки такого рішення, перевіряє, чи не обмежені представники сторін вчинити відповідні дії.

Укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі.

Виходячи зі змісту статті 207 ЦПК України, обов`язковою умовою затвердження судом мирової угоди є її відповідність вимогам закону і відсутність порушення прав чи законних інтересів третіх осіб. Йдеться про дотримання як вимог, передбачених процесуальних законодавством, так і вимог, які випливають з цивільного законодавства.

Відповідність змісту мирової угоди вимогам матеріального закону передбачає, зокрема, аналіз об`єкта мирової угоди - майна, яким за умовами мирової угоди розпоряджаються її суб`єкти. Для того, щоб з`ясувати, що мирова угода не порушує права та законні інтереси інших осіб, суд повинен встановити, що: 1) майно, яке передається за мировою угодою, не вилучено з обігу і не обмежено в обігу; 2) учасники мирової угоди мають право розпоряджатися цим майном, що підтверджується правовстановлюючими документами; 3) майно, яке передається за мировою угодою, не перебуває під арештом і щодо нього відсутній спір з іншими особами.

Визнанням мирової угоди суд засвідчує відповідність умов цієї угоди вимогам закону та дотримання балансу законних прав та інтересів сторін, дотримання вимог (принципу) справедливості судового рішення у спосіб визначений в умовах мирової угоди.

Цивільним процесуальним законом покладено на суд обов`язок під час визнання мирової угоди перевірити, чи не суперечать умови мирової угоди закону, чи не порушують такі умови права, свободи та інтереси інших осіб, чи не суперечать дії законного представника однієї із сторін мирової угоди інтересам особи, яку він представляє, чи мають представники сторін відповідні повноваження на укладення мирової угоди та роз`яснити сторонам наслідки визнання мирової угоди.

Умови мирової угоди мають бути викладені чітко та недвозначно з тим, щоб не виникало неясності спорів з приводу її змісту під час виконання. Суд не затверджує мирову угоду, якщо вона не відповідає закону, або за своїм змістом вона є такою, що не може бути виконана у відповідності з її умовами, або якщо така угода остаточно не вирішує спору чи може призвести до виникнення нового спору.

Таким чином, вирішуючи питання про затвердження мирової угоди, суд має врахувати, що умови мирової угоди не можуть суперечити закону, а також брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із таким затвердженням.

Метою мирової угоди є врегулювання спору між сторонами, а її умови можуть стосуватися лише прав та обов`язків сторін і предмету спору, тобто матеріально-правової вимоги позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення. Не може визнаватися судом мирова угода, умови якої не пов`язані зі спірними правовідносинами.

Укладена в цивільному процесі мирова угода породжує права та обов`язки для осіб не тільки процесуальні, а й матеріальні. Тому мирова угода має матеріальний зміст, укладається сторонами, затверджується судом відповідно до вимог цивільного процесуального права, з урахуванням норм матеріального цивільного права.

В розділі 5 мирової угоди визначено, що вона є право установчим документом, разом з цим, сторонами не враховано, що мирова угода не є правочином, який вчинюється за загальними правилами цивільного законодавства. Мирова угода є різновидом зобов`язання, яке виникає на підставі договору, укладеного за взаємною згодою сторін у письмовій формі та затвердженого судовим рішенням (ухвалою).

В розділі 4 тексту мирової угоди зазначено, що з моменту її затвердження, сторони є власниками часток квартир, що суперечить вимогам діючого законодавства.

Оскільки право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації, частина 1 статті 183 ЦК України.

Мирова угода за своєю правовою природою є договором, який укладається сторонами з метою припинення спору, на умовах, погоджених сторонами. Мирова угода не приводить до вирішення спору по суті. Сторони не вирішують спір, не здійснюють правосуддя, що є прерогативою судової влади, а, досягнувши угоди між собою, припиняють спір. Мирова угода ґрунтується на взаємовигідних для обох сторін умовах, вона, як правило виконується добровільно. У противному разі, мирова угода, затверджена судом, може бути підставою для примусового виконання.

Відповідно до ч. 5 ст. 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб.

Умови мирової угоди від 18 грудня 2025 року, запропоновані сторонами, суперечать закону, сторонами не враховано, що мирова угода не є правочином, який вчиняється за загальними правилами цивільного законодавства. Мирова угода є різновидом зобов`язання, яке виникає на підставі договору, укладеного за взаємною згодою сторін у письмовій формі та затвердженого судовим рішенням (ухвалою).

Враховуючи вищенаведене, вимоги ч.5 ст.207 ЦПК України, суд приходить до переконання, що у затверджені мирової угоди, укладеної 18 грудня 2025 року між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спадкового майна в натурі та зустрічною позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про поділ спадкового майна в натурі та стягнення грошової компенсації, слід відмовити і продовжити судовий розгляд справи.

Керуючись статтями 207, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в затверджені мирової угоди, укладеної 18 грудня 2025 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спадкового майна в натурі та зустрічною позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про поділ спадкового майна в натурі та стягнення грошової компенсації.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 19 січня 2026 року.

Суддя І.С. Шролик