Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Провадження № 2/357/2175/26
У Х В А Л А

іменем України

"13" лютого 2026 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Орєхова О.І.,

за участі секретаря Кича М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду № 2 в м. Біла Церква цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2025 року позивач Акціонерне товариство «Акцент-Банк» звернулось до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою судді від 28 листопада 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Заочним рішенням від 12 лютого 2026 року було стягнуто з ОСОБА_1 на користь позивача Акціонерного товариства «Акцент-Банк» заборгованість за Кредитним договором № ABH0CT57117213 від 19.07.2023 в частині заборгованості за процентами в розмірі 28 727,64 гривень та сплачений судовий збір в сумі 760,15 гривень, загалом 29 487,79 гривень (вісім тисяч сімсот вісімдесят сім гривень шістдесят вісім копійок).

Однак, при винесенні заочного рішення суду була допущена механічна описка, а саме в резолютивній частині заочного рішення було помилково вказано письмово суму заборгованості у розмірі (вісім тисяч сімсот вісімдесят сім гривень шістдесят вісім копійок), замість вірної суми заборгованості у розмірі (двадцять дев`ять тисяч чотириста вісімдесят сім гривень сімдесят дев`ять копійок).

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущені описки не впливають на суть постановленого рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне виправити у заочному рішенні суду від 12 лютого 2026 року по справі № 357/18945/25 2/357/2175/26 вищевказану описку.

Керуючись ст.ст. 259-261, 269, 352-354 ЦПК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описку в резолютивній частині заочного рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12 лютого 2026 року по справі № 357/18945/25 2/357/2175/26 за позовною заявою Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, та викласти другий абзац резолютивної частини в такій редакції:

«Стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача Акціонерного товариства «Акцент-Банк» заборгованість за Кредитним договором № ABH0CT57117213 від 19.07.2023 в частині заборгованості за процентами в розмірі 28 727,64 гривень та сплачений судовий збір в сумі 760,15 гривень, загалом 29 487,79 гривень (двадцять дев`ять тисяч чотириста вісімдесят сім гривень сімдесят дев`ять копійок)».

Дана ухвала є невід`ємною частиною заочного рішення суду від 12 лютого 2026 року.

Ухвалу суду направити учасникам справи.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційної інстанції безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Особи, які не були присутніми в судовому засіданні при оголошенні ухвали, мають право на її оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Повний текст ухвали складено 13 лютого 2026 року.

Суддя О. І. Орєхов