Провадження № 2/175/2572/25
РІШЕННЯ

Іменем України

"12" березня 2026 р. с-ще Слобожанське

Дніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Білоусової О.М.,

за участю секретаря судового засідання Яшиної М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в с-щі Слобожанське в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, третя особа: Друга краматорська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиці про надання додаткового строку на прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, третя особа: Друга краматорська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиці про надання додаткового строку на прийняття спадщини, в якому вказує, що позивач ОСОБА_1 є рідним сином ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне їй майно.

Вказує, що спадщина після смерті ОСОБА_2 ніким не прийнята, а позивач є спадкоємцем за законом.

З метою отримання спадщини після смерті ОСОБА_2 позивач в квітні 2025 року звернувся до державного нотаріуса Другої Краматорської державної нотаріальної контори Костюкової Н.С. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 та отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки Позивач пропустив строк на прийняття спадщини.

Вважає, що пропустив строк подання заяви з поважних причин та просить встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Представник позивача надала до суду заяву, в якій просила про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про місце, час та дату судового засідання повідомлений належним чином, заяв не подавав.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про місце, час та дату судового засідання повідомлений належним чином, заяв не подавав.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, щозгідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 25 травня 1954 року, виданого Будьоновським бюро РАЦС ОСОБА_2 є матір`ю ОСОБА_1 .

Рішенням Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 18.04.2025 року у справі № 175/4676/25, заяву ОСОБА_1 про встановлення факту смерті особи на тимчасово окупованій території України задоволено та встановлено факт смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у Донецькій області, Горлівський район, с-ще Стіжківське, Україна, на тимчасово окупованій території України.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Донецькій області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис №801.

З метою отримання спадщини після смерті ОСОБА_2 позивач звернувся до державного нотаріуса Другої Краматорської державної нотаріальної контори Костюкової Н.С. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , державним нотаріусом Другої Краматорської державної нотаріальної контори Костюковою Н.С. 28.04.2025 року ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском строку, встановленого законодавством для прийняття спадщини.

Згідно відповіді наданої державним нотаріусом Другої Краматорської державної нотаріальної контори Костюковою Н.С., вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилася, із заявами про прийняття спадщини ніхто не звертався.

Позивач зазначає, що у зв`язку із встановлення факту смерті матері через суд та у зв`язку з активними бойовими діями та підвищеною загрозою для життя та здоров`я у місті Краматорську Донецької області позивач був вимушений змінити місце проживання, перемістившись до іншої області, через що і не зміг вчасно звернутись до нотаріуса для прийняття спадщини.

Від 24 лютого 2022 року Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан.

Згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права і обов`язки, які належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до ст. 1272 ЦК України, у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в постанові «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008№ 7 (п. 24) особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Суд звертає увагу на те, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В обґрунтування поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилається на те, що були об`єктивні перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини, оскільки встановлював факт смерті матері через суд та у місті Краматорську Донецької області активні бойові дії та підвищена загроза для життя та здоров`я, що призвело до пропуску строку на подання заяви до нотаріальної контори.

Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини протягом трьох місяців.

Суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Суд вважає, що строк для прийняття спадщини позивачем за законом пропущено ним у зв`язку з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, через які заява про прийняття спадщини не могла бути подана вчасно нотаріусу, що свідчить про поважність причин пропуску цього строку, тому позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 259, 265, 268 ЦПК України, ст. 1218, 1268, 1270, 1272 ЦК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, третя особа: Друга краматорська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиці про надання додаткового строку на прийняття спадщини задовольнити.

Надати ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 , додатковий строк у три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення (підписання, складання повного судового рішення).

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О. М. Білоусова