Справа № 296/18/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення позовної заяви

05 січня 2026 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Пилипюк Лілія Миколаївна, ознайомившись із позовною заявою Житомирського державного університету імені Івана Франка до ОСОБА_1 про стягнення боргу за навчання (освітню послугу),

В С Т А Н О В И Л А:

01 січня 2026 року до Корольовського районного суду міста Житомира засобами поштового зв`язку надійшла позовна заява Житомирського державного університету імені Івана Франка до ОСОБА_1 про стягнення боргу за навчання (освітню послугу).

Ознайомившись з матеріалами поданої позовної заяви, приходжу до висновку, що позовна заява підлягає поверненню особі, яка її подала, виходячи з таких підстав.

Згідно з ч.1 ст.175 ЦПК України позовна заява підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч.1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (ч. 3 ст. 58 ЦПК України).

Процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії як «представництво» і «самопредставництво».

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу державної влади) без додаткового уповноваження (довіреності).

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 по справі №303/4297/20 (провадження №14-105цс21) зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Таким чином, на підтвердження повноважень брати участь у справі в порядку самопредставництва заявник має надати суду належним чином засвідчені докази того, що він займає певну посаду (наказ, трудовий договір); докази, що дозволяють встановити обсяг повноважень (статут, положення, трудовий договір (контракт), посадову інструкцію), які б засвідчували можливість підписанта діяти від імені Житомирського державного університету імені Івана Франка за правилами самопредставництва вказаної юридичної особи.

Установлено, що позовна заява Житомирського державного університету імені Івана Франка підписана Галиною Киричук як ректором університету, однак до позовної заяви не додано жодного доказу на підтвердження того, що Галина Киричук дійсно є керівником Житомирського державного університету імені Івана Франка та уповноважена діяти в порядку самопредставництва юридичної особи - позивача. Позов не містить жодних документів на підтвердження повноважень Галини Киричук як керівника та/або представника Житомирського державного університету імені Івана Франка, які надають їй повноваження представляти інтереси позивача та пред`являти відповідний позов до суду.

Звертаючись до суду з відповідним позовом, для належного підтвердження повноважень позивачу слід надати витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, в якому буде зазначено, що Галина Киричук є керівником Житомирського державного університету імені Івана Франка та може вчиняти відповідні дії від імені юридичної особи.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Згідно з ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Враховуючи факт відсутності документального підтвердження повноважень Галини Киричук, як ректора Житомирського державного університету імені Івана Франка, діяти в інтересах позивача, подана позовна заява підлягає поверненню особі, яка її подала.

Відповідно до положень ч.7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст.58, 62, 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовна заяву Житомирського державного університету імені Івана Франка до ОСОБА_1 про стягнення боргу за навчання (освітню послугу) повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення заяви надіслати особі, яка її подала.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Корольовського районного суду

міста Житомира Лілія ПИЛИПЮК