13.02.2026 Суддя Саркісян О. А.
Справа № 644/2532/25
Провадження № 2/644/1636/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2026 року м. Харків

Індустріальний районний суд м.Харкова в складі:

головуючого - судді Саркісян О.А.,

за участю секретаря Мухіна Є.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №644/2532/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

У С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, в якому просить суд розірвати шлюб, укладений між сторонами, який зареєстрований 19 серпня 2014 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис №837.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 27.03.2025 відкрито провадження за зазначеній справі, розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

У судове засідання призначене на 22.05.2025 року до 13-00 год. позивачка не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи за відсутності позивачки, яка надійшла до суду шляхом поштового відправлення, тобто ідентифікувати особу позивачки не можливо, оскільки позовна заява також надійшла до суду шляхом поштового відправлення; 07.08.2025 року до 09-00 год. позивачка не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила; 10.09.2025 року до 13-00 год. позивачка не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила; 14.10.2025 року до 08-40 год. позивачка не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила; 11.12.2025 року до 13-00 год. позивачка не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила; 13.02.2026 року до 11-30 год. позивачка не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Харкова від 28.10.2025 заяву ОСОБА_1 про розгляд справи без участі позивача по цивільній справі №644/2532/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - повернуто заявниці без розгляду.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Харкова від 28.10.2025 заяву ОСОБА_2 про визнання позову по цивільній справі №644/2532/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - повернути заявникові без розгляду.

15.12.2025 позивачці ОСОБА_1 направлено лист, у якому позивачці роз`яснені наслідки неявки до суду та роз`яснено яким чином учасник справи мають право брати участь у судових засіданнях, у тому числі через підсистему «Електронний суд», приймати участь у режимі відеоконференцзв`язку або через представника позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч. 4 ст. 44 ЦПК України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позивачка зловживає своїми процесуальними правами.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Виходячи з цього, суд вважає, що позивачка, будучи ініціаторкою даного судового провадження, обізнана про розгляд справи, однак не скористалась правом участі у судових засіданнях, не з`являючись до суду та не проявляючи зацікавленості в розгляді справи.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків.

Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

В свою чергу вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справи є обов`язком держави.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Водночас, неявки позивачки у судові засідання спричиняє затягування строків розгляду справи, що є порушенням як положень Цивільного процесуального кодексу України, так і п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Аналіз приведеного вище свідчить про те, що саме позивачеп не проявляє зацікавленості у розгляді справи, не з`являючись у судові засідання.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

В свою чергу ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Суд враховує, що з точки зору процесуального законодавства суд не зобов`язаний врахувати поважність причин повторної неявки позивача до суду.

Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати належним чином оформлену заяву про розгляд справи за його відсутності.

Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Виходячи з цього та викладеного вище, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

За таких обставин, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

Суддя О.А. Саркісян