Провадження № 2/638/3693/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2026 року Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Подус Г.С.,

за участю секретаря - Двойних А.С.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про залишення позову без розгляду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_5 до Державної іпотечної установи, Офісу Генерального прокурора, Харківської міської ради, треті особи: Харківська обласна прокуратура, Департамент служб у справах дітей ХМР про визнання права власності на квартиру, скасування запису у реєстрі прав власності на нерухоме майно, -

встановив:

В провадженні Шевченківського районного суду м.Харкова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_5 до Державної іпотечної установи, Офісу Генерального прокурора, Харківської міської ради, треті особи: Харківська обласна прокуратура, Департамент служб у справах дітей ХМР про визнання права власності на квартиру, скасування запису у реєстрі прав власності на нерухоме майно.

Представник відповідача ОСОБА_3 , з урахуванням уточнень, подано до суду клопотання про залишення позову без розгляду з тих підстав, що 04.11.2025 року чотири позивача звернулись до Шевченківського районного суду міста Харкова, з позовною заявою про визнання права власності та скасування запису в реєстрі прав власності на нерухоме майно. Однак, під час перевірки підписантів позовної заяви (Протокол створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 07.11.2025 15:19:05) встановлено, що позов підписаний 04.11.2025 13:40:05 кваліфікованим електронним підписом лише одного позивача ОСОБА_1 . Оскільки решта позивачів ОСОБА_4 , ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , згідно частини першої статті 42 та частини першої статті 48 ЦПК України, також є учасниками справи, позовна заява має містити кваліфіковані електронні підписи всіх чотирьох позивачів. Позовна заява не підписана трьома з чотирьох позивачів, а позивач який її підписав не уповноважений на процесуальне представництво інших позивачів в суді, просить суд залишити позовну заяву без розгляду.

Позивач ОСОБА_1 у судовому засіданні заперечував проти клопотання, зазначаючи, що подача позову через підсистему «Електронний суд» від декількох позивачів є технічно неможливою, через що в додатках міститься скан позовної заяви підписаний всіма позивачами особисто.

Представник відповідача адвокат Старовойт В.П. підтримав подане клопотання.

Представник відповідача Грошева-Шарапова І.В. при розгляді клопотання покладалась на розсуд суду.

Інші учасники до суду не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Суд, заслухавши думку учасників, розглянувши клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Згідно п.2 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Судом встановлено, що вищевказана позовна заява надійшла до Шевченківського районного суду м. Харкова через підсистему «Електронний суд» та підписана ОСОБА_1 .

Натомість в матеріалах позовної заяви міститься скан позовної заяви, підписаний всіма позивачами особисто.

Представником відповідача не надано жодних доказів, які б свідчили, що підписи позивачів є несправжніми.

Так, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено право людини на доступ до правосуддя, а ст. 13 Конвенції ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою.

Крім того, при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції. (Постанова Верховного Суду від 5 серпня 2020 року у справі № 177/1163/16-ц (провадження № 61-2250св20)

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.257 ЦПК України, суд

ухвалив:

В задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Старовойта В.П. про залишення позову ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_5 до Державної іпотечної установи, Офісу Генерального прокурора, Харківської міської ради, треті особи: Харківська обласна прокуратура, Департамент служб у справах дітей ХМР про визнання права власності на квартиру, скасування запису у реєстрі прав власності на нерухоме майно, без розгляду відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: