Провадження № 2/752/662/26
У Х В А Л А

Іменем України

05 березня 2026 року Голосіївський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Слободянюк А.В.,

за участю секретаря судового засідання - Пулинець Л.Ю.,

представника позивача - ОСОБА_3,

представників відповідача - Ніколаєнка О.В., Музалельвського М.В.,

представника третьої особи - Лисак І.О.,

розглянувши відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду міста Києва у порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін, клопотання представника відповідача про призначення судової будівельно-технічної експертизи по справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської державної адміністрації «Київтеплоенерго», третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м.Києва» про відшкодування шкоди, завданої залиттям приміщення, стягнення моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Голосіївського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської державної адміністрації «Київтеплоенерго», третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м.Києва» про відшкодування шкоди, завданої залиттям приміщення, стягнення моральної шкоди.

10 лютого 2025 року до суду від представника відповідача надійшло клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи.

В уточненому клопотанні про призначення судової будівельно-технічної експертизи від 29 вересня 2025 року представник відповідача просив проведення судової експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства Юстиції України та поставити на розгляд наступні питання:

1)яка причина залиття гарячою водою нежитлового підвального приміщення по АДРЕСА_1 (групи приміщень № 1 (приміщення № 4, № 6, № 7, № 8, № 8-1), загальною площею 117,3 кв.м, що сталось 16 травня 2024 року?

2)який розмір матеріальної шкоди, заподіяної ОСОБА_1 нежитлового приміщення по АДРЕСА_1 (групи приміщень № 1 (приміщення № 4, № 6, № 7, № 8, № 8-1), загальною площею 117,3 кв.м, що сталось 16 травня 2024 року?

3)чи існує причинно-наслідковий зв`язок між діями/бездіяльністю Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської державної адміністрації «Київтеплоенерго» по проведенню випробувань зовнішніх теплових мереж та потраплянням гарячої води в нежитлове приміщення по АДРЕСА_1 (групи приміщень № 1 (приміщення № 4, № 6, № 7, № 8, № 8-1), загальною площею 117,3 кв.м, що сталось 16 травня 2024 року?

Клопотання обґрунтовано тим, що доказом позивача щодо причин залиття у нежилих приміщеннях, є акт від 28 травня 2024 року, який був складений без виклику та повідомлення представників КП «Київтеплоенерго». Даний акт суперечить іншим листам відповідача від 27 травня 2024 року № 7/16/2169 та від 05 червня 2024 року № 7/16/2318, в яких зазначено, що за результатом обстеження нежитлового підвального приміщення залиття не відбувалось, його ознак не виявлено. Повідомляє, що мереж гарячого водопостачання в будинку позивача, які знаходяться на обслуговуванні КП «Київтеплоенерго» не має, а внутрішньобудинкові мережі гарячого водопостачання знаходяться на балансі ЖЕД-102. Крім того, наданий позивачем висновок про вартість майна, складений ФОП ОСОБА_2 , не є висновком експерта, а тому для визначення вартості відновлювального ремонту необхідні спеціальні знання. Розходи на проведення експертизи просив покласти на позивача, як ініціатора позову.

У судовому засіданні представники відповідача підтримали подане раніше клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи. Повідомили, що представники Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської державної адміністрації «Київтеплоенерго» протиправно не були допущені представниками третьої особи до участі в обстеженні нежилих приміщень під час складання актів.

Представник позивача проти призначення судової експертизи заперечував, посилаючись на те, що належні докази причин залиття та розміру матеріального збитку стороною позивача надані. З часу залиття приміщень минуло майже два роки, а тому не відомо, в якому зараз стані приміщення, можливо воно відремонтовано.

Представник третьої особи також проти призначення судової експертизи заперечувала. Пояснювала, що повідомлені представником відповідача обставини недопуску їх представників відповідача до обстеження приміщень не відповідають дійсності. Складені акти про причини залиття повністю відповідають вимогам законодавства щодо порядку їх складання.

Суд, вислухавши пояснення представників учасників справи, розглянувши клопотання про призначення експертизи, вивчивши й дослідивши окремі матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ст. 5 Цивільного процесуального кодексу України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно зі ст. 103 Цивільного процесуального кодексу України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

У відповідності до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

За нормою ч. 1 ст. 13 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Як вбачається із клопотання представника відповідача, останнє мотивоване тим, що відсутні як докази залиття нежилих приміщень позивача, так і причин залиття. Як стверджує відповідач, акт про залиття від 28 травня 2024 року складався представниками третьої особи без присутності представників відповідача, а наданий стороною позивача звіт про розмір матеріального збитку не є висновком судового експерта.

З огляду на викладені обставини, враховуючи, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи, потрібні спеціальні знання, а також враховуючи, що обставини справи з`ясовуються на засадах змагальності, сторона відповідача, яка звернулася з клопотанням про призначення у справі судової експертизи, наполягає на її проведені, суд доходить висновку, що клопотання представника відповідача про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи, підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 Цивільного процесуального кодексу України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

За вказаних обставин, при призначенні експертизи, суд бере до уваги перелік питань, які поставлені представником відповідача у поданому клопотанні та вважає за необхідне клопотання представника відповідача задовольнити та призначити у справі будівельно-технічну експертизу, доручивши її проведення Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства Юстиції України.

У частині прохання представника відповідача покласти витрати на проведення експертизи на позивача ОСОБА_1 , як особу, яка ініціювала судовий розгляд, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про судову експертизу» витрати на проведення судових експертиз науково-дослідними установами Міністерства юстиції України та судово-медичними і судово-психіатричними установами Міністерства охорони здоров`я України у цивільних і господарських справах відшкодовуються в порядку, передбаченому чинним законодавством. Проведення інших експертних досліджень і обстежень державними спеціалізованими установами здійснюється за рахунок замовника.

Згідно з ч. 7 ст. 72 ЦПК України експерт має право на оплату виконаної роботи та на компенсацію витрат, пов`язаних з проведенням експертизи і викликом до суду.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати, пов`язані з проведенням експертизи.

Частиною 6 ст. 139 ЦПК України визначено, що розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплата робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Як вбачається з викладеного та відповідних роз`яснень, наданих у абз. 2 п. 20 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» №8 від 30 травня 1997 року, оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання. Якщо експертиза призначається за клопотанням обох сторін або з ініціативи суду, кошти на її оплату вносяться обома сторонами порівну. У разі незгоди сторони (сторін) оплатити вартість експертизи суд розглядає справу на підставі наявних доказів.

Із роз`яснень, викладених у п. 45 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року, слідує, що вирішуючи питання про відшкодування витрат, пов`язаних із проведенням судових експертиз, суду необхідно враховувати, що витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну. Тому в ухвалі про призначення експертизи суд вправі зобов`язати відповідну сторону перерахувати, у тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи експертній установі (судовому експерту, який не є працівником державної спеціалізованої установи) (ст. 7 Закону України «Про судову експертизу»). У разі відмови чи ухилення заінтересованої сторони від оплати витрат, пов`язаних із проведенням судової експертизи, суд скасовує ухвалу про призначення судової експертизи і настають наслідки, передбачені за ухилення від участі в експертизі.

Після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах.

Окрім того, згідно зі ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Пунктом 1.13 Розділу 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Мінюст від 08 жовтня 1998 року № 53/5 у випадку невиконання клопотань експерта щодо надання додаткових матеріалів, несплати вартості експертизи протягом 45 календарних днів з дня направлення клопотання в порядку, передбаченому чинним законодавством, незабезпечення прибуття експерта, безперешкодного доступу до об`єкта дослідження, а також належних умов для його роботи (учинення перешкод з боку сторін, що беруть участь у справі, в обстеженні об`єкта) матеріали справи повертаються органу (особі), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), із зазначенням мотивованих причин неможливості її проведення.

Як вбачається з приведених норм права, проведення експертизи спеціалізованими установами у цивільному судочинстві здійснюється на платній основі - за рахунок замовника, тобто, оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання.

З урахуванням зазначеного, суд приходить до висновку, що витрати на оплату судової будівельно-технічної експертизи необхідно покласти на сторону, яка звернулась з клопотанням про призначення експертизи, тобто на відповідача за позовом Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської державної адміністрації «Київтеплоенерго».

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 5 частини першої статті 252 цього Кодексу, - на час проведення експертизи.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, відповідно, на час проведення експертизи провадження по справі слід зупинити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 5, 13, 103, 105, 112, 260, 298, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника відповідача про призначення судової будівельно-технічної експертизи у справі № 752/21794/24 за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської державної адміністрації «Київтеплоенерго», третя особа Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м.Києва» про відшкодування шкоди, завданої залиттям приміщення, стягнення моральної шкоди, - задовольнити.

Призначити у справі судову будівельно-технічну експертизу, на розгляд якої поставити питання:

1)Які технічні причини залиття нежилого приміщення в літ. «А» (групи приміщень № 1 (приміщення № 4, № 6, № 7, № 8, № 8-1)), розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 117,3 кв.м, що сталось 16 травня 2024 року?

2)Який розмір матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття нежилого приміщення в літ. «А» (групи приміщень № 1 (приміщення № 4, № 6, № 7, № 8, № 8-1)), розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 117,3 кв.м, що сталось 16 травня 2024 року?

3)Чи існує причинно-наслідковий зв`язок між діями чи бездіяльністю Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської державної адміністрації «Київтеплоенерго»та залиттям нежилого приміщення в літ. «А» (групи приміщень № 1 (приміщення № 4, № 6, № 7, № 8, № 8-1)), розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 117,3 кв.м, що сталось 16 травня 2024 року?

Проведення судової будівельно-технічної експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства Юстиції України (адреса: 03680, м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, б. 6).

У розпорядження експертів надати цивільну справу № 752/21794/24.

Роз`яснити сторонам положення статті 109 ЦПК України, де передбачено, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Експерта попередити про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покласти на відповідача Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської державної адміністрації «Київтеплоенерго».

Зобов`язати позивача ОСОБА_1 надати Голосіївському районному суду м. Києва протягом п`яти днів оригінал Звіту про оцінку розміру матеріального збитку (шкоди), завданого нежилим приміщенням в літ. А, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , від 28 червня 2024 року, з кольоровими фотознімками нежилих приміщень.

Провадження по справі зупинити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Повний текст ухвали складений 05 березня 2026 року.

Суддя А.В. Слободянюк