Справа № 289/1945/25
Номер провадження 2/289/218/26
07.01.2026 м. Радомишль
Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:
головуючого судді Сіренко Н.С.,
за участі секретаря судового засідання Василенко О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач звернулася до суду з вищевказаною позовною заявою, в якій просить суд розірвати шлюб, укладений між сторонами, після розірвання шлюбу прізвище не змінювати та стягнути з відповідача сплачений нею при зверненні до суду судовий збір. Свої вимоги мотивує тим, що протягом останнього часу відносини з відповідачем поступово розладились, в результаті чого між ними зникло взаєморозуміння, на даний час припинено між ними подружні стосунки і шлюб існує лише формально, а подальше подружнє життя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача та інтересам дітей сторін.
Ухвалою судді від 03.11.2025 справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, визначено сторонам строки для подачі відзиву, відповіді на відзив та заперечення (а.с.16).
В зв`язку із неявкою відповідача проведення судового засідання було відкладено на 07.01.2026, про що повідомлено учасникам справи належним чином.
Позивач в судове засідання не з`явилася, однак звернулася до суду з заявою про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує та не заперечує щодо заочного розгляду справи (а.с.23).
Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про дату час та місце був повідомлений належним чином (а.с.27), причини неявки суду не повідомив. Відзив на позовну заяву від відповідача до суду не надходив. Також до суду не надходили від відповідача заяви чи клопотання щодо розгляду справи.
З огляду на вказане суд, з урахуванням положень ч. 4 ст. 223, ч. 1 ст. 280, ст. 281 ЦПК України, вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, фіксація судового процесу на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі з 20.07.2006 (а.с.4) та мають спільних дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копіями свідоцтв про народження серії НОМЕР_1 та серії НОМЕР_2 (а.с. 5, 6).
В позові зазначено та не заперечується відповідачем, що сімейне життя між сторонами поступово розладналося, в результаті чого між ними зникло взаєморозуміння, шлюб існує лише формально та на даний час між сторонами припинено подружні стосунки. Крім того позивач зазначає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам та інтересам їхніх дітей, ці обставини також не заперечуються відповідачем.
Згідно ст. 51 Конституції України та ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді дружини і чоловіка, примушування до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10.12.1948, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
За приписами ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права чоловіка, дружини на свободу та особисту недоторканість.
У відповідності до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Отже, наявність того факту, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, є підставою для задоволення позовних вимог.
Статтею 113 СК України визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Оскільки позивач змінила прізвище під час реєстрації шлюбу та просить не змінювати його на дошлюбне після розірвання шлюбу, суд залишає прізвище позивача « ОСОБА_5 ».
Згідно з положеннями ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача належить стягнути судовий збір у розмірі 1 211,20 грн.
Керуючись ст. ст. 110, 112, 113 СК України, ст. ст. 2, 12, 13, 81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268, 279, 280-289, 354 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ) про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб, укладений між громадянами України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який зареєстрований 20.07.2006 виконкомом Ленінської сільської ради Радомишльського району Житомирської області, актовий запис № 3.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму сплаченого судового збору у розмірі 1211,20 грн.
Після розірвання шлюбу позивачу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , залишити прізвище « ОСОБА_5 ».
Заочне рішення може бути переглянуте Радомишльським районним судом Житомирської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду про розірвання шлюбу, після набрання ним законної сили, надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду може бути оскаржено позивачем до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Наталія СІРЕНКО