Провадження 2/201/3001/2026
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 березня 2025 року суддя Соборного районного суду міста Дніпра Покопцева Д.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення безпідставно отриманих коштів та моральної шкоди

ВСТАНОВИВ:

Рух справи

Позивачка ОСОБА_1 14.12.2025р. звернулася до Шевченківського районного суду міста Дніпра через електронну пошту із позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , датованим 14.12.2025р., електронним цифровим підписом через застосунок «ДІЯ», оскільки, як вказала сама позивачка, вона намагається подати позов через систему «Електронний суд», але через мобільний телефон подача документів не відбувається, в якому просить:

-стягнути з ФОП ОСОБА_2 276 000грн безпідставно отриманих грошових коштів;

-стягнути з ОСОБА_3 34 000грн безпідставно отриманих коштів;

-солідарно стягнути моральну шкоду в сумі 90 000грн;

-вирішити питання судових витрат.

Даний позов був зареєстрований судом 15.12.2025р.

Далі, 16.12.2025р., позивачка подала позов через підсистему «Електронний суд» (а.с.171-174) до ФОП ОСОБА_2 , адреса Україна, РНОКПП НОМЕР_1 , ОСОБА_3 , адреса Україна, РНОКПП НОМЕР_2 , Cristal Family Office SA адреса Швейцарія, РНОКПП НОМЕР_3 , в якому просить:

-стягнути з ФОП ОСОБА_5 276 000 грн безпідставно отриманих коштів;

-стягнути з ОСОБА_3 34 000 грн безпідставно отриманих коштів;

-стягнути солідарно моральну шкоду у розмірі 90 000 грн;

-стягнути судовий збір з відповідачів;

-залучити Cristal Family Office SA (Cristal-platform.com) як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно відповіді № 2161727 від 22.12.2025р. з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ФОП ОСОБА_2 зареєстрована в АДРЕСА_1 .

Згідно відповіді № 2161750 від 22.12.2025р. ОСОБА_3 . 17.02.2005р., РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована в АДРЕСА_2 .

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Дніпра від 22.12.2025р. вказану позовну заяву було направлено за підсудністю до Соборного районного суду міста Дніпра для розгляду.

Відповідно до супровідного листа Шевченківського районного суду міста Дніпра, справу № 932/19990/25 направлено до Соборного районного суду міста Дніпра - 19.02.2026р.

Справа надійшла до суду 24.02.2026р.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.02.2026р. для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Покопцеву Д.О.

Фактично дана справа отримана суддею 25.02.2026р.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Стосовно виконання вимог ст.175 ЦПК України

За положеннями ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Всупереч наведеним положенням позовна заява не містить: місце проживання чи перебування відповідачів, їх поштовий індекс, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету (п. 2); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п. 8); попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (п. 9).

Також не вказані вимоги до Cristal Family Office SA, який позивачкою у позовній заяві на початку вказаний відповідачем, і не вказане місцезнаходження цього відповідача, поштовий індекс, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Але в резолютивній частині позову позивачка просить залучити Cristal Family Office SA як третю особу.

Стосовно статусу третьої особі суд рекомендує позивачці врахувати таке.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

За змістом ч. 3 ст. 53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Частиною 5, 6 ст. 53 ЦПК України передбачено, що про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права і обов`язки, встановлені статтею 43 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 187 ЦПК України якщо при відкритті провадження у справі було вирішено питання про залучення третіх осіб, позивач не пізніше двох днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі повинен направити таким третім особам копії позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання або до початку розгляду справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження.

Зазначення у позовній заяві осіб, які, на думку позивача, мають приймати участь в судовому розгляді в якості третьої особи, не тягне за собою автоматичного залучення цієї особи в якості третьої особи при відкритті суддею провадження у справі (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 30.11.2023 у справі № 990/222/23, провадження № 11-155заі23).

Як зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2023р. у справі № 686/20282/21 (провадження №14-102цс22) підставою для вступу (залучення) в судовий процес третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, є її заінтересованість у результатах вирішення спору ймовірність виникнення у майбутньому в неї права на позов або пред`явлення до неї позовних вимог зі сторони позивача чи відповідача. Водночас предмет спору повинен перебувати за межами цих правовідносин, інакше така особа може мати самостійні вимоги на предмет спору.

В зв`язку із чим суд також пропонує позивачці визначитися із процесуальним статусом Cristal Family Office SA (відповідач або третя особа), при цьому врахувавши, що 1) до відповідача мають бути заявлені позовні вимоги, 2) стосовно третьої особи слід навести підстави їх залучення.

Стосовно виконання вимог ст.177 ЦПК України

Позивачкою до позовної заяви долучено подано клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» (а.с.175-176).

Клопотання мотивоване тим, що вона не має фінансової можливості сплатити судовий збір у розмірі 4507 грн., оскільки є потерпілою від шахрайства, позбавлена значної суми коштів та тимчасово перебуває за межами України.

Суд звертає увагу, що відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з тим, суд враховує, що ч. 4 ст. 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.11.2020р. у справі № 9901/77/20 (провадження № 11-131заі20) висловлено правову позицію згідно з якою для звільнення від сплати судового збору відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» необхідно надати довідку з органу Державної податкової служби України про розмір доходів за попередній календарний рік, яка підтверджує, що розмір судового збору в справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу заявника за попередній календарний рік.

Верховний Суд у постанові від 30.03.2021р. у справі № 338/158/19 (провадження N 61-11548св20) зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і строки, покладається на особу, яка подає позовну заяву.

Суд звертає увагу, що позивачка не надала жодних документів, які б підтверджували її майновий стан.

Отже, особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, згідно з ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З огляду на відсутність доказів на підтвердження про звільнення від сплати судового збору, наразі правових підстав для задоволення заяви позивачки звільнення від сплати судового збору не вбачається.

Таким чином, особі, яка подає позов необхідно сплатити судовий збір у порядку та розмірі, визначених Законом України «Про судовий збір» або навести докази на підтвердження звільнення від його сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору визначені у ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Позивачкою суду поданий позов про стягнення безпідставно отриманих коштів у розмірі 310 000 грн. та моральної шкоди у розмірі 90 000 грн., що в загальному розмірі становить 400 000 грн., та є вимогами майнового характеру.

Позов поданий 15.12.2025р.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік, з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3208 грн.

Отже, позивачці належало сплатити судовий збір у розмірі 4000 грн., але, з врахуванням того, що вона 15.12.2025р. планувала подати позов через електронний суд, але не смогла з технічних причин, а 16.12.2025р. подала за змістом цей же позов через «Електронний суд», то їй слід подати суду квитанцію про сплату судового збору в сумі 3 200грн.

Реквізити сплати судового збору https://gt.dp.court.gov.ua/sud0412/gromadyanam/tax/

При цьому суд роз`яснює, що під поняттям "усунення недоліку" розуміється подання в суд документу про сплату судового збору, а не сплата у встановлений строк без своєчасного надання суду доказу (документу) про сплату (відповідна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 23.01.2020 у справі № 910/10366/17).

Також, Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Разом з тим, в другому абзаці ч. 1 ст. 177 ЦПК України передбачено, що у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Так, ч. 7 ст. 43 ЦПК України встановлено, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до ч. 6 ст. 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Відповідно до п. 8 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, Оператори поштового зв`язку надають послуги з пересилання внутрішніх та міжнародних поштових відправлень, поштових переказів. Поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на прості та реєстровані. Реєстровані поштові відправлення поділяються на відправлення без оголошеної цінності (рекомендовані) та відправлення з оголошеною цінністю. До внутрішніх поштових відправлень належать: поштові картки прості, рекомендовані; листи прості, рекомендовані, реєстровані з оголошеною цінністю; відправлення для сліпих прості, рекомендовані та реєстровані; посилки без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю.

Відповідно до п. 17 Правил внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку. Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

Тобто лист з описом вкладення підтверджує вміст вкладення до поштового відправлення, тоді як квитанція або касовий чек є фінансовим документом, який підтверджує лише оплату, а не вміст вкладення (див. ухвалу Верховного Суду від 18.03.2024 у справі № 160/23936/23).

Формулювання ч. 7 ст. 43 ЦПК України не передбачає множинного тлумачення цієї норми процесуального права, вимагає підтвердження саме вмісту вкладення, а не оплати.

Отже, за змістом п. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України, належним виконанням стороною справи указаної норми Кодексу, є, зокрема, надсилання нею саме поштою листом з описом вкладення (листом з оголошеною цінністю) іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Натомість, позовна заява, а також долучені до неї документи подані позивачкою, будь-яких доказів надсилання відповідних документів відповідачам ФОП ОСОБА_2 , ОСОБА_3 не містять. Не вбачається наявності такого доказу і з переліку додатків, визначених у позові.

Підсумки

З врахуванням викладеного позивачу пропонується:

-подати суду позовну заяву, в якій, крім вже викладеного у позові від 16.12.2025р., зазначити: 1) місце проживання чи перебування відповідачів (можна використати дані в розділі Рух справи цієї ухвали), їх поштовий індекс, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 2) зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 3) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 4) вказати статус Cristal Family Office SA відповідач чи третя особа, при цьому врахувавши, що до відповідача мають бути заявлені позовні вимоги, а стосовно третьої особи слід навести підстави для її залучення;

-подати суду квитанцію про сплату судового збору в сумі 3 200грн;

-надати суду докази відправлення у паперовій формі листом з описом вкладення копії цієї уточненої позовної заяви разом із доданими до неї документами ФОП ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та (у випадку залучення відповідача) Cristal Family Office SA

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Суд вказує, що апеляційному оскарженню лише разом з рішенням суду підлягає ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху, якщо суд першої інстанції у цій ухвалі встановлює розмір судового збору, який позивач (заявник) має сплатити при зверненні до суду, або порядок його обчислення, однак особа не погоджується або з таким розміром, або з порядком його обчислення. Такі ухвали суду першої інстанції не підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 14.06.2023 у справі № 607/23244/21, провадження № 14-116цс22).

З огляду на зазначене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення безпідставно отриманих коштів та моральної шкоди залишити без руху, про що повідомити позивачку та надати строк для виправлення викладених вище недоліків не пізніше 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення недоліків у встановлений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду, інакше заява вважається неподаною і повертається. Після повернення позивач не позбавлена права подати цю позовну заяву повторно, усунувши виявлені недоліки.

Ухвала не оскаржується.

Суддя: Д.О. Покопцева