Справа № 529/1186/25
Провадження № 2/529/253/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про визнання позовної заяви неподаною та її повернення

08 січня 2026 року селище Диканька

Суддя Диканського районного суду Полтавської області Кириченко О.С., розглянувши матеріали позовної заяви-скарги людини ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки-паю,

ВСТАНОВИВ:

24 грудня 2025 року до суду надійшла позовна заява-скарга людини ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки-паю.

Ухвалою судді Диканського районного суду Полтавської області від 25.12.2025 вказану позовну заяву-скаргу залишено без руху з наданням ОСОБА_3 строку у десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

З матеріалів справи вбачається, що з супровідним листом від 25 грудня 2025 року за вих. № 529/1186/25/6692/2025 судом було надіслано копію вказаної вище ухвали про залишення позовної заяви без руху ОСОБА_3 на вказану нею електронну адресу, адже своєї поштової адреси вона у позовній заяві не зазначила.

З наявної у матеріалах справи інформації про отримання документів електронною поштою вбачається, що 27 грудня 2025 року надійшло на електронну адресу повідомлення ОСОБА_1 про те, що вона отримала копію ухвали про залишення позовної заяви без руху.

29 грудня 2025 року ОСОБА_4 надіслала на електронну адресу суду клопотання-наказ, в якому наказувала судді Кириченко О.С. негайно постановити ухвалу про відстрочення сплати судового збору до закінчення судового процесу або до відкриття провадження у справі. ОСОБА_4 вказала, що вважає, що суддя Кириченко О.С. постановила необґрунтовану, незаконну, нікчемну та із численними порушеннями юридичних норм ухвалу про відмову у відстроченні їй сплати судового збору. ОСОБА_4 вимагала визнати її ОСОБА_5 , а не "особою". Також вимагала повідомити їй причини попередньої відмови у відстроченні сплати судового збору, адже, на її думку, ухвала про залишення позовної заяви без руху є нікчемною.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 отримала копію ухвали про залишення позовної заяви без руху 27 грудня 2025 року, про що сама повідомила суду на електронну пошту, то строк усунення недоліків позовної заяви закінчився 06 січня 2026 року.

Станом на 08 січня 2026 року ОСОБА_4 не усунула всі вказані в ухвалі недоліки.

У порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України ОСОБА_4 так і не надала суду відомості про конкретну адресу свого місця проживання чи перебування, зазначивши лише про те, що ОСОБА_5 має своє право жити на своїй Землі по праву народження без зазначення адрес.

Щодо її по батькові, то ОСОБА_4 зазначила, що ім`я її батька зі слів її матері - ОСОБА_6 .

Адреса відповідача ОСОБА_2 вказана неповністю, а саме без зазначення номеру будинку.

ОСОБА_4 в порушення вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України не додала до позовної заяви її копію та копії всіх документів, що додаються до неї, для вручення ОСОБА_2 , до якої пред`явлено позовні вимоги. Крім того, ОСОБА_4 також не надала суду до поданої позовної заяви додатків до неї.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 25.12.2025 було відмовлено у задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору або відстрочення його сплати до ухвалення судового рішення у справі. При цьому, така відмова у цій ухвалі була належним чином обґрунтована та мотивована, з посиланням на відповідні правові норми законодавства.

У клопотанні-наказі від 29.12.2025 ОСОБА_4 також не вказала про наявність доказів того, що вона підпадає під перелік осіб, які підлягають звільненню від сплати судового збору, що визначений ст. 5 Закону України "Про судовий збір". ОСОБА_4 не надала суду на підтвердження свого скрутного майнового стану, зокрема, довідки про доходи за календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність/відсутність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також не вказала інших обставин, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12, 81 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

В рішенні у справі "Креуз проти Польщі" Європейський Суд з прав людини зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатись обмеженням доступу до суду.

Враховуючи те, що позивачем ОСОБА_7 не надано суду належних та достатніх доказів на підтвердження свого скрутного матеріального стану або інших передбачених Законом України "Про судовий збір" підстав для звільнення від сплати судового збору або його відстрочення до ухвалення судового рішення у справі, вважаю за необхідне відмовити у задоволенні повторного клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору.

ОСОБА_7 в порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України не додано до позовної заяви документи, що підтверджують сплату нею судового збору за позовну вимогу немайнового характеру про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки у розмірі 1 211,20 грн, або належні та достатні докази, що підтверджують підстави звільнення її від сплати судового збору відповідно до закону.

ОСОБА_7 в порушення вимог ч. 8 ст. 43 ЦПК України не накладено на надіслану нею на електронну пошту суду позовну заяву-скаргу її кваліфікованого електронного підпису. Також ОСОБА_4 не подала до суду позовну заяву особисто або поштовим зв`язком. Тобто, ОСОБА_4 так і не усунула один із недоліків, вказаних в ухвалі, а саме не подала позовну заяву до суду у передбаченому чинним законодавством порядку.

Щодо вимоги ОСОБА_1 про визнання її ОСОБА_5 і незазначення у судових рішеннях стосовно неї слова "особа", суд зазначає, що чинним законодавством України, зокрема Цивільним кодексом України та Цивільним процесуальним кодексом України передбачено такий термін "як фізична особа", "особа", які застосовуються до сторін у судовому процесі, зокрема до позивача, такий термін використовується у положеннях законів і відповідно застосовуючи їх суд не має права їх викладати у довільній, а не законодавчо встановленій формі.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України у разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивачем ОСОБА_7 не усунуто у визначений ухвалою судді термін всі недоліки, які стали підставою для залишення позовної заяви без руху, приходжу до висновку, що позовну заяву-скаргу слід визнати неподаною та повернути її ОСОБА_3 без розгляду.

Оскільки позовна заява-скарга була надіслана на електронну пошту суду і до неї не було додано додатків, то у суду відсутня можливість повернення ОСОБА_3 позовної заяви-скарги з додатками.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 260, 261, п. 6 ч. 1 ст. 353, 354, 355 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні повторного клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву-скаргу людини ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки-паю - визнати неподаною та повернути її позивачу ОСОБА_3 без розгляду.

Копію ухвали надіслати (вручити) ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили через п`ятнадцять днів з дня її постановлення, якщо на неї не буде подана апеляційна скарга учасниками справи.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Суддя О.С. Кириченко