КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 березня 2026 року

м. Київ

провадження № 22-ц/824/7889/2026

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Євграфової Є. П.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Шелудько Людмили Григорівни, в інтересах ОСОБА_1 ,

на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області

від 28 жовтня 2025 року

у цивільній справі № 359/7059/25 Бориспільського міськрайонного суду Київської області

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про стягнення коштів, поділ житлового будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 28 жовтня 2025 року заяву про зміну предмету позову від 21.10.2025 подану представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Шелудько Людмилою Григорівною повернуто без розгляду. Закрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів, поділ житлового будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою в частині позовних вимог про поділ житлового будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, адвокат Шелудько Людмила Григорівна, в інтересах ОСОБА_1 , 04.02.2026 безпосередньо до Київського апеляційного суду через систему «Електронний суд» подала апеляційну скаргу, яку зареєстровано 05.02.2026. Крім того 04.02.2026 через систему «Електронний суд» подана ідентична апеляційна скарга, яку зареєстровано 06.02.2026, одночасно порушуючи питання про поновлення пропущеного строку.

Згідно з практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. «Надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах «Белеш та інші проти Чеської Республіки», «ЗУБАЦ ПРОТИ ХОРВАТІЇ» (ZUBAC v. CROATIA), (Beles and Others v. the Czech Republic), №47273/99, пп. 50-51 та 69, ЄСПЛ 2002 IX, та «Волчлі проти Франції» (Walchli v. France), №35787/03, п. 29, від 26 липня 2007 року).

Вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційними скаргами адвоката Шелудько Людмили Григорівни, в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 28 жовтня 2025 року, апеляційний суд виходить із того, що апеляційні скарги ідентичні за змістом та містять ідентичні вимоги, однак копію ухвали Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 28 жовтня 2025 року прикріплено саме до другої зареєстрованої апеляційної скарги. Уникаючи надмірний формалізм, що передбачав повернення другої апеляційної скарги, апеляційний суд вважає за можливе розглядати обидві подані скарги, як одну апеляційну скаргу адвоката Шелудько Людмили Григорівни, в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 28 жовтня 2025 року.

В обґрунтуванні поважності причин пропуску строку апелянт вказує, що в єдиному державному реєстрі судових рішень 29 січня 2026 року представник позивача ознайомилась з повним текстом ухвали. Також зазначає, що повідомлення про складання повного тексту ухвали через застосунок «Дія», на електронну пошту, електронний суд представник позивача не отримувала, не отримувала і через засоби поштового зв`язку, тому вважає, що строк пропущено з поважних підстав.

Дослідивши матеріалів апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

1. Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Оцінюючи наведені підстави для поновлення строку, суд визнає їх неповажними, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, інтереси позивачки ОСОБА_1 представляє адвокат Шелудько Л. Г. яка, згідно з протоколом судового засідання від 28.10.2025, була присутня під час проголошення вступної та резолютивної частин ухвали (а.с. 70-74). Зазначено про виготовлення повного тексту 05.11.2025.

Відповідно до «Картки руху документа» підсистеми Електронний суд, документ «Ухвала» від 28.10.2025, доставлено до електронного кабінету Шелудько Л. Г. - 12.12.2025 о 06 год 25 хв.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України, днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. При цьому, згідно з ч. 7 ст. 272 ЦПК України, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Таким чином, кінцевим терміном подання апеляційної скарги (з урахуванням дати вручення повного тексту представнику) у продовж якого цивільний процесуальний закон гарантує поновлення строку на оскарження, було 29.12.2025. Проте скарга подана лише 04.02.2026.

Поважними причинами пропуску строку визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням принципу res judicata (остаточності судового рішення) та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зважаючи на належне отримання тексту ухвали 12.12.2025, факт ознайомлення із нею у реєстрі судових рішень 29.01.2026 не є поважною причиною пропуску строку, який сплив за місяць до цього.

2. Відповідно до положень п. 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі у тому числі апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Як вбачається з матеріалів справи, апеляційна скарга подана через систему «Електронний суд», яка не містить доказів надсилання апеляційної скарги відповідачу ОСОБА_2 .

Враховуючи вищевикладене апелянту необхідно подати докази направлення апеляційної скарги відповідачу ОСОБА_2 шляхом надсилання до електронного кабінету або у паперовій формі листом з описом вкладення.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

Відповідно до частини 3 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Оскільки наведені у клопотанні підстави для поновлення строку визнані судом неповажними, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням апелянту строку для звернення із заявою про поновлення строку із зазначенням інших поважних причин пропуску строку та наданням відповідних доказів.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу адвоката Шелудько Людмили Григорівни, в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 28 жовтня 2025 року залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному сайті Київського апеляційного суду за веб адресою: https://www.kas.gov.ua/CourtPortal.WebSite/Home/PoshukSprav

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. П. Євграфова