справа № 619/1448/25
провадження № 2-п/619/10/26
УХВАЛА

2 березня 2025 року м. Дергачі

Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Пруднікова О.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 30 жовтня 2025 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_2 про стягнення коштів -

встановила:

ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 30 жовтня 2025 року у справі № 619/1448/25.

Суд, вивчивши матеріали заяви, вважає її такою, що підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Порядок звернення до суду з позовною заявою урегульований ЦПК України. Подання заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, зокрема, щодо юрисдикції.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Так, вимоги до заяви про перегляд заочного рішення визначені у ст. 285 ЦПК України, а наслідки їх невиконання, передбачені положеннями ст. 185 ЦПК України.

1. Частиною 6 ст. 285 ЦПК України визначено, що до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

У заяві про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 зазначив, що ОСОБА_2 звільнений від сплати судового збору відповідно до п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» як учасник бойових дій.

На підтвердження викладеного приєднав до матеріалів справи посвідчення серії НОМЕР_1 від 12.03.2024, відповідно до якого він має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни учасників бойових дій.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

За змістом статті 22 наведеного особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 зазначила, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Аналіз пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» в сукупності з частиною другою статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Відповідно до підпункту 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення фізичною особою ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно зі ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2025 року з 01 січня встановлений у розмірі 3028 гривень.

Згідно з ч.3 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Однак, заявником всупереч вимогам законодавства до вказаної заяви не долучено квитанцію про сплату судового збору за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення .

Отже, судовий збір за подання до суду фізичною особою заяви про перегляд заочного рішення суду становить 484,48 грн, який необхідно сплатити на розрахунковий рахунок:

отримувач: ГУК Харків обл/МТГ Дергачі/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ): 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, номер рахунку (IBAN): UA0020599, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дергачівський районний суд Харківської області (назва суду, де розглядається справа) та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

2. Відповідно до частин 2-4 статті 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення ухвалено судом 30.10.2025, із заявою про його перегляд ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 звернувся 28.01.2026, тобто з пропуском строку.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Харківського апеляційного суду від 09.01.2026 апеляційну скаргу ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 повернуто, як передчасно подану.

За змістом ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, саме за заявою учасника справи.

При цьому, в заяві про перегляд заочного рішення суду ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 всупереч ч. 3, 4 ст. 284 ЦПК України не порушує питання про поновлення строку та не зазначає причин його пропуску, а лише просить переглянути заочне рішення суду, скасувати його і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Частиною 8 ст. 285 ЦПК України встановлено, що до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище, заяву про перегляд заочного рішення суду необхідно залишити без руху та надати строк для усунення вказаних вище недоліків.

Керуючись статтями 185, 284, 285 ЦПК України, суддя, -

постановила:

Заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 30 жовтня 2025 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_2 про стягнення коштів - залишити без руху.

Повідомити заявника (представника) про необхідність виправити зазначені недоліки заяви та надати строк десять днів з дня отримання ухвали для їх усунення.

Якщо позивач (представник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 185 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

У разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О. В. Пруднікова