Справа № 565/487/26
Провадження № 2/565/459/26
У Х В А Л А

11 березня 2026 року м. Вараш

Суддя Вараського міського суду Рівненської області Бренчук Г.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення частки померлого у праві спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання за ним як спадкоємцем за законом майна після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , права власності на (одну другу) ідеальну частку, що припадала на нього, у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , яка знаходилась у приватній спільній сумісній власності ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , право приватної власності на яку зареєстроване за титульним власником ОСОБА_2 ..

Позовну заява подано через систему «Електронний суд».

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви, судом встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог ст.177, 185 ЦПК України.

У п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України вказано, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна (п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19 зазначено, що «майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18)). Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці».

Позивачем у позовній заяві не зазначено ціну позову.

З урахуванням зазначеного, позивачу необхідно зазначити в позовній заяві ціну позову та сплатити судовий збір у відповідному розмірі.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2025 року становить 3 328,00 гривень.

Відповідно до статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням наведеного, позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду уточненої позовної заяви із зазначенням ціни позову та документів на підтвердження сплати судового збору у визначеному законом розмірі.

Керуючись статтями 177, 185 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення частки померлого у праві спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк для усунення недоліків, який рахувати з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків в зазначений строк позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Г.В. Бренчук