Справа №403/145/26 провадження № 2/403/347/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 березня 2026 року с-ще Устинівка

Суддя Устинівського районного суду Кіровоградської області Атаманова С.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради Кіровоградської області про стягнення компенсації за невикористані щорічні відпустки та матеріальної допомоги на оздоровлення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовною заявою до відповідача Комунального некомерційного підприємства «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради Кіровоградської області (далі - КНП «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради) про стягнення: 1) компенсації на невикористані щорічні відпустки за 2024 рік у розмірі 6508,56 грн. та за 2025 рік у розмірі 5423,80 грн.; 2) допомоги на оздоровлення за 2025 рік в сумі 3000,00 грн..

Суддею встановлено, що у прохальній частині позовної заяви позивачем ОСОБА_1 зазначено про поновлення їй пропущеного строку для звернення до суду.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України суддя відкриває провадження у справі за відсутності, крім іншого, підстав для залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши зміст позовної заяви та додані до неї документи, вважаю, що подана ОСОБА_1 позовна заява підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

За змістом ч.2 ст.233 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) із заявою про вирішення трудового спору у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, працівник має право звернутися до суду у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

Роботодавець зобов`язаний у день звільнення видати працівникові копію наказу (розпорядження) про звільнення, письмове повідомлення про нараховані та виплачені йому суми при звільненні (стаття 116) та провести з ним розрахунок у строки, визначені статтею 116 цього Кодексу, а також на вимогу працівника внести належні записи про звільнення до трудової книжки, що зберігається у працівника (ч.1 ст.47 КЗпП України).

Згідно з ч.1 ст.116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні, із зазначенням окремо кожного виду виплати (основна та додаткова заробітна плата, заохочувальні та компенсаційні виплати, інші виплати, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до законодавства, у тому числі при звільненні) роботодавець повинен письмово повідомити працівника в день їх виплати.

Разом з тим, всупереч зазначеним правовим нормам, подана ОСОБА_1 до суду позовна заява не містить дати отримання нею копії наказу про звільнення та дати отримання письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені їй при звільненні, що унеможливлює з`ясування обставин пропуску позивачем строку на звернення до суду з заявою про вирішення трудового спору.

Відповідно до ч.1 ст.234 КЗпП України у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, суд може поновити ці строки, якщо з дня отримання письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні (стаття 116), минуло не більше одного року.

Відповідно до ч.ч.1, 4 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно з поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

У постанові Верховного Суду від 30 липня 2021 року у справі №263/6538/18 зазначено, що «як поважні причини пропуску строку, встановленого в ч.1 ст.233 КЗпП України, мають кваліфікуватися ті, які об`єктивно перешкоджали чи створювали труднощі для своєчасного звернення до суду та підтверджені належними доказами. Поважними причинами пропуску строку є обставини, що позбавили особу можливості подати заяву у визначений законом строк, вони об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волі заявника і пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або суттєво ускладнили можливість своєчасного звернення до суду. Ці обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами».

Разом з тим, всупереч вимогам ч.1 ст.234 КЗпП України та ч.1 ст.127 ЦПК України, подана ОСОБА_1 позовна заява, в якій зазначено про поновлення пропущеного строку для звернення до суду, взагалі не містить як обгрунтування поважності причин пропуску нею процесуального строку на звернення до суду з позовом про стягнення компенсації за невикористані щорічні відпустки та допомоги на оздоровлення, так і посилання на докази, що підтверджують існування цих причин.

Письмового повідомлення КНП «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради про суми, нараховані та виплачені позивачу при звільненні, із зазначенням окремо кожного виду виплати, до позовної заяви додано не було.

Про причини відсутності такого повідомлення позивачем ОСОБА_1 у позовній заяві також не зазначено.

Таким чином, з метою усунення встановлених суддею недоліків позивачу ОСОБА_1 необхідно: 1) подати до суду належним чином оформлену позовну заяву, зазначивши в ній дату отримання нею копії наказу про її звільнення з посади молодшої сестри терапевтичного відділення КНП «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради від 31 жовтня 2025 року, а також дату отримання нею письмового повідомлення про нараховані та виплачені їй суми при звільненні; 2) подати заяву про поновлення пропущеного процесуального строку на звернення до суду із позовом про вирішення трудового спору у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, в якій зазначити поважні причини його пропуску з одночасним поданням до суду відповідних доказів на підтвердження їх існування.

На виконання вимог ч.5 ст.177 ЦПК України позивачу необхідно додати до позовної заяви і її копії копії доказів на підтвердження викладених нею в позовній заяві обставин (зокрема, дати отримання наказу про звільнення та дати отримання письмового повідомлення про нараховані та виплачені суми при звільненні).

Роз`яснити позивачу, що у разі неможливості надання нею таких доказів самостійно, вказана обставина має бути зазначена в позовній заяві на виконання п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України, а позивач має право додати до позовної заяви клопотання про витребування доказів, зміст якого має відповідати вимогам ч.2 ст.84 ЦПК України.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З урахуванням викладеного, суддею в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначені недоліки позовної заяви та спосіб їх усунення.

Відповідно до приписів ч.2 ст.185 ЦПК України, з урахуванням характеру встановлених суддею недоліків позовної заяви, позивачу необхідно встановити строк для їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення їй копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.95, 175, 177, 185, 258, 260, 261, 353 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Устинівська лікарня» Устинівської селищної ради Кіровоградської області про стягнення компенсації за невикористані щорічні відпустки та матеріальної допомоги на оздоровлення - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення їй копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі усунення нею недолків позовної заяви відповідно до вимог цієї ухвали суду, позовна заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивачем не будуть усунуті недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію даної ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на судове рішення.

Суддя С.Ю.Атаманова