УХВАЛА

11 лютого 2026 року

м. Київ

справа № 381/2259/25

провадження № 61-1036ск26

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 28 листопада 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,

особа, яка подала апеляційну скаргу - ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

19 січня 2026 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подала касаційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 28 листопада 2025 року у справі № 381/2259/25 про закриття апеляційного провадження.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги до касаційної скарги додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до положень частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб становить з 1 січня 2026 року - 3 328 гривень.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на ухвалу суду фізичною особою ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, розмір судового збору за подану касаційну скаргу становить 665,60 грн (із розрахунку 3 328 грн х 0,2).

У разі подання до суду процесуальних документів в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)». Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

У касаційній скарзі викладене клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, яке мотивовано тим, що заявниця хоча і є повнолітньою, але навчається на денній формі навчання в університеті, не має самостійних доходів та знаходиться на утриманні свого батька.

Згідно із частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) в рішенні від 19 червня

2011 року в справі «Kreuz v. Poland» вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. При цьому положення пункту 1 частини шостої Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:

а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина друга статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно із частиною п`ятою статті 136 ЦПК України особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати, зобов`язана одночасно надати докази, які підтверджують наявність обставин, якими обґрунтоване таке клопотання.

Відповідно до частини третьої статті 8 Закону України «Про судовий збір» при визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня

2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland»

від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Оскільки однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу; законом не передбачено права на безкоштовні провадження у цивільних справах, особливо у суді касаційної інстанції; у розглядуваній справі вирішується спір майнового характеру щодо стягнення грошових коштів в сумі 53 620,52 грн; розмір судового збору визначений законом не є надмірним та становить 665,60 грн (з можливістю зменшення до 532,48 грн, у випадку подання скарги в електронній формі), Верховний Суд наразі не вбачає підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подану касаційну скаргу.

Додані до скарги документи, а саме довідка Пенсійного фонду України, копія договору № 23/24-Ек-1 к/д-24 від 01 вересня 2023 року про навчання у Державному університеті інформаційно-комунікаційних технологій, а також відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела та суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору за період з липня по жовтень 2025 року, не підтверджують наявність підстав для звільнення заявниці від сплати судового збору за подану касаційну скаргу.

Крім того, за відомостями Єдиного державного реєстру судових рішень, рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05 грудня 2024 року у справі № 381/5207/24, яке набрало законної сили, стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на час навчання у розмірі -

1/4 частини усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, починаючи

з 06 листопада 2024 року до 30 червня 2027 року.

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання документу про сплату судового збору у розмірі 665,60 грн, а у випадку подання скарги в електронній формі - в сумі 532,48 грн.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Київського апеляційного суду від 28 листопада 2025 року у справі

№ 381/2259/25.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 28 листопада 2025 року у справі № 381/2259/25 залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович