УХВАЛА

27 лютого 2026 року м. Кропивницький

справа № 391/84/25

провадження № 22-ц/4809/227/26

Кропивницький апеляційний суд у складі судді судової палати у цивільних справах Чельник О.І., розглянувши матеріали за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Москаленко Юрій Віталійович, на рішення Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 27 серпня 2025 рокуу цивільній справі за позовом Органу опіки та піклування виконавчого комітету Компаніївської селищної ради в інтересах дітей ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

До Кропивницького апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Москаленко Юрій Віталійович, на рішення Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 27 серпня 2025 року.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з таких підстав.

В апеляційній скарзі зазначено клопотання про звільненнявід сплати судового збору відповідачів. В обґрунтування клопотання посилається на те, що відповідачі є малозабезпеченою сім`єю.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Згідно з ч.ч.1,3 ст.136 ЦПК України суд враховуючи майновий стан сторони може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

У пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановлених законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» визначено умови за яких особу може бути звільнено від сплати судового збору, зокрема це: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній рік, або позивачами є: військовослужбовці, батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої або багатодітної сім`ї; особа, яка дії в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, обґрунтування та доказування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, покладається на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

З поданого клопотання убачається, що відповідачами заявлена лише вимога про звільнення сплати судового збору, однак не надано належних доказів які б свідчили про неможливість оплати судового збору у визначеному законом розмірі на даний час. Питання про відстрочення або розстрочення плати судового збору у прохальній частині скарги сторона відповідача не порушує.

Тому підстави передбачені ст.136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» для задоволення клопотання, відсутні.

Відповідно до ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Така відмова не порушує положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (про право на справедливий суд), оскільки не перешкоджає вказаній особі у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови звільнення від сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п.6 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду встановлена в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Згідно з ч. 7ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Системний аналіз положень ЦПК і Закону України «Про судовий збір» дає підстави для висновку, що кожна із сторін справи діє у цивільному процесі самостійно і, реалізовуючи своє право на апеляційне оскарження судового рішення, є самостійним платником судового збору.

Отже у разі подання апеляційної скарги одночасно кількома скаржниками, судовий збір сплачується кожним скаржником окремим платіжним документом.

Тобто, при подачі апеляційної скарги на рішення суду підлягав сплаті судовий збір у розмірі по 4542 грн (3028грн х 150% = 4542 грн).

Враховуючи зазначене вище, кожен з апелянтів, а саме ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , мають сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги окремо, на підтвердження чого необхідно було надати відповідно платіжні документи відповідно п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способом і строком їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України

ПОСТАНОВИВ :

Відмовити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Москаленко Юрій Віталійович,у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Москаленко Юрій Віталійович, на рішення Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 27 серпня 2025 рокузалишити без руху.

Запропонувати протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, а саме оригінали квитанцій на суму 4542 грн сплачену за такими реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Кіров.обл/тг м.Кропивн/22030101

Код отримувача (код ЄДРПОУ): 37918230

Банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0011567

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Кропивницький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

або надати документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В разі невиконання зазначених вимог в установлений строк, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду О.І. Чельник