Головуючий у суді першої інстанції: Марфіна Н.В.
У Х В А Л А

27 січня 2026 року місто Київ

справа № 755/13814/21

провадження № 22-ц/824/2040/2026

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Шкоріної О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 18 листопада 2025 року в справі за позовом Акціонерного товариства «Аграрний фонд» до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18 листопада 2025 року заяву позивача про виправлення описки у виконавчому листі виданому на виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 26 липня 2022 року у справі №755/13814/21 за позовом АТ «Аграрний фонд» до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди задоволено.

Виправлено описку у виконавчому листі виданому 11 липня 2025 року Дніпровським районним судом м. Києва у справі №755/13814/21 за позовом АТ «Аграрний фонд» до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди виклавши його зміст після слів «суд (вирішив)» у наступній редакції:

«Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Аграрний фонд» завдану матеріальну шкоду у розмірі 963052 (дев`ятсот шістдесят три тисячі п`ятдесят дві) грн. 02 коп.».

Не погоджуючись з такою ухвалою суду, ОСОБА_1 24 листопада2025 року подав апеляційну скаргу через підсистему «Електронний суд» в порядку ст.355 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 січня 2026 року ОСОБА_1 надано строк для усунення недоліків - сплати судового збору.

22 січня 2026 року через підсистему «Електронний суд» до Київського апеляційного суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору. Таке клопотання обґрунтовував тим, що державним виконавцем в рамках виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого листа №755/4855/22, виданого 7 червня 2023 року Дніпровським районним судом м. Києва, про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «Аграрний фонд» матеріальну шкоду в розмірі 1490014,03 грн та судовий збір у розмірі 22349,91 грн. накладено арешт на його грошові кошти, що унеможливлює сплату ним судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 2 грудня 2025 року. Також посилався на зростання вартості життя у зв`язку зі збройною агресієюта запровадженням воєнного стану.

Просить суд відстрочити сплату судового збору до ухвалення постанови, у зв`язку з наведеним.

Розглянувши клопотання про відстрочення від сплати судового збору, суд дійшов висновку, що таке не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у ч. 1цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Тлумачення ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ «SHISHKOV v. RUSSIA» від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення сплати судового збору повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Сама по собі наявність відкритого виконавчого провадження та арешт коштів не є підставою, передбаченою законом, для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору, оскільки не підтверджує обставин відсутності у апелянта інших доходів. Судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою складає 605,60 грн. (0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб) та є мінімальним платежем при поданні апеляційної скарги.

Виходячи з наведеного, скаржнику необхідно продовжити строк для усунення недоліків, визначених ухвалою Київського апеляційного суду від 13 січня 2026 року, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 127, 185, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 18 листопада 2025 року.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків визначених ухвалою Київського апеляційного суду від 13 січня 2026 року, протягом п`яти днів з дня отримання цієї ухвали.

Роз`яснити апелянту, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.І. Шкоріна