Справа №295/1705/26
УХВАЛА

17.02.2026 року суддя Богунського районного суду м. Житомира Полонець С.М., розглянувши позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Дяченко Дарини Сергіївни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддею встановлено те, що позовну заяву представником позивача було подано до суду з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України, зважаючи на наступне.

Зокрема, у тексті позовної заяви щодо судових витрат представником позивача зазначено наступне.

Розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати судового збору встановлені Законом України «Про судовий збір». Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків. Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються Учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом із тим, відповідно до ухвали Верховного Суду від 3 липня 2024 року у справі № 567/79/23 зазначено, що застосування пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» має відбуватися при зверненні осіб, які у ньому зазначені, до суду у зв`язку з порушенням будь-яких їх прав, не тільки тих, які безпосередньо пов`язані із відповідним їх статусом (учасник бойових дій, постраждалий учасник Революції Гідності, Герой України), незалежно від характеру, предмета та підстав їх позовів. При цьому, у контексті правового висновку щодо звільнення споживачів від сплати судового збору, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 761/24881/16-ц, відповідне звільнення від сплати судового збору має відбуватись на всіх стадіях судового процесу.

На підтвердження звільнення від сплати судового збору, представником позивача надано посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_1 .

З цього приводу слід зазначити наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон №3674-VI).

Судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат (частина перша статті 1 Закону № 3574-VI).

Частиною першою статті 141 ЦПК України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб, з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18).

Суддею встановлено те, що позивач ОСОБА_1 має статус учасника бойових дій, що підтверджується копією посвідчення серії НОМЕР_1 . До суду її представник звернулася з метою розірвання шлюбу між сторонами у справі - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що не пов`язано із захистом прав ОСОБА_1 , як учасника бойових дій.

Таким чином, ОСОБА_1 не звільняється від сплати судового збору за розгляд цієї справи, на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. п. 2) п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлено ставку судового збору в розмірі 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У свою чергу, станом на 01.01.2026 року, у грошовому еквіваленті це становить 1331,20 грн.

Разом з тим, згідно з ч. 3 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Зважаючи на викладене вище, представнику позивача необхідно надати документ, що підтверджує сплату судового збору за вимогу немайнового характеру, заявлену нею, у розмірі 1064 грн. 96 коп.

Також, відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

На виконання вищевказаної вимоги статті, представнику позивача необхідно надати оригінал свідоцтва про шлюб.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Дяченко Дарини Сергіївни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишити без руху.

Встановити представнику позивача строк для усунення недоліків до 27.02.2026 року, але не більше п?яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копії ухвали невідкладно направити позивачу та її представнику.

У разі, якщо представник позивача не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернута представнику позивача.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: