У Х В А Л А

про залишення позову без руху

19.02.2026 Справа №607/2053/26 Провадження №2/607/3010/2026

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Кунець Н.Р., при вирішенні питання про прийняття позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Підгороднянської територіальної громади про визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

28.01.2026 позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом до відповідача Підгороднянської територіальної громади, в якому просять: визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/3 частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 , загальною площею 254,8 кв.м., житловою площею 132,7 кв.м.; визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 , загальною площею 254,8 кв.м., житловою площею 132,7 кв.м.

Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 02.02.2026 позовну заяву позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 залишено судом без руху та надано позивачами десятиденний строк з дня вручення ухвали для усунення недоліків, зокрема:

1. надати суду докази, які б підтверджували підстави звільнення позивача ОСОБА_2 від сплати судового збору, або докази на підтвердження неможливості сплати судового збору у встановленому розмірі (довідка про доходи з фіскальних органів, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, відсутність рухомого і нерухомого майна, цінних паперів, тощо), або ж доплатити судовий збір за вимогою майнового характеру про визнання права власності у розмірі 15 223 грн та подати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

16.02.2026 судом зареєстровано заяву подану представником позивачів адвокатом Заводовською М.Л. про усунення недоліків до якої долучено докази, які на думку сторони позивача доводять факт неможливості сплати позивачем ОСОБА_2 судового збору у встановлено законом розмірі, та наявність підстав для зменшення судового збору до 1 417,00 грн.

Так, вирішуючи питання про зменшення позивачу ОСОБА_2 розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом даної позовної заяви, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається із позовної заяви, позивачем ОСОБА_2 заявлено одну вимогу майнового характеру про визнання права власності на 1/3 частку житлового будинку.

Розміри ставок судового збору визначені у частині другій статті четвертої Закону України «Про судовий збір».

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою підприємцем, справляється судовий збір в розмірі 1-го відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 331,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (16 640,00 грн).

У позовній заяві вказано ціну позову 6 220 333 грн, виходячи із дійсної вартості житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 , загальною площею 254,8 кв.м., житловою площею 132,7 кв.м., яка підтверджується довідкою про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 13.01.2026.

Враховуючи зміст позовних вимог, позивач ОСОБА_2 повинен був сплатити судовий збір пропорційно долі заявлених ним вимог, а саме, 16 640,00 грн, враховуючи, що вартість 1/3 частки житлового будинку становить 2 073 444,33 грн.

Як вбачається із долученої до позовної заяви квитанції АТ «ТАСКОМБАНК» № 6724-1409-5364-8037 від 27.01.2026, ОСОБА_2 сплатив судовий збір у розмірі 1417,00 грн.

У позовній заяві позивач ОСОБА_2 заявив клопотання про зменшення розміру судового збору, яке обґрунтоване тим, що його майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір у встановленому розмірі, адже 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік перевищує суму збору за подання позовної заяви, при цьому він є інвалідом з дитинства, не працює та з доходу отримує лише пенсію, а тому просив зменшити йому розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом даної позовної заяви до розміру 1417,00 грн.

Так, відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється нормами ЦПК України та Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, єдиною підставою для вчинення судом дій, зазначених у ст. 8 Закону України «Про судовий збір», є врахування майнового стану сторін. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Разом з тим, ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено право суду, а не обов`язок зменшення розміру судового збору, а відповідна заява сторони розглядається, виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору у встановленому розмірі на момент звернення до суду, та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, у тому числі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Як вбачається із посвідчення серії НОМЕР_1 виданого Управлінням ПФУ в м. Тернополі, ОСОБА_2 є особою з інвалідністю третьої групи.

Згідно з довідкою про доходи № 0229 6527 8708 8206 виданої 11.02.2026 Головним управлінням ПФУ в Тернопільській області, ОСОБА_2 перебуває на обліку в головному управлінні ПФУ в Тернопільській області і отримує пенсію соціальну, розмір якої за період з 01.01.2025 по 31.12.2025 становить 28 332 грн.

Окрім цього, відповідно до Індивідуальної відомості про застраховану особу, форми ОК -5, ОСОБА_2 за 2025 рік отримав дохід у сукупному розмірі 68 000 грн.

За відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 463765109 від 11.02.2026, у реєстрі відсутня інформація про реєстрацію права власності на нерухоме майно за ОСОБА_2 .

Таким чином, річний дохід позивача ОСОБА_2 за 2025 рік становить 96 332 грн.

Відтак розмір судового збору, який необхідно сплатити позивачу ОСОБА_2 за подання до суду даної позовної заяви перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік.

Отже, майновий стан позивача ОСОБА_2 не дозволяє сплатити судовий збір у повному обсязі з огляду на перевищення суми судового збору.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Враховуючи наведене, суд вважає за можливе зменшити позивачу ОСОБА_2 розмір судового збору з 16 640,00 грн до 4816,60 грн, що не перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік.

Відтак, з урахуванням вже сплаченого судового збору позивач ОСОБА_2 повинен доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру про визнання права власності у розмірі 3399,60 грн (4816,60 - 1417 = 3399,60).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону, позовну заяву слід залишити без руху і надати позивачу строк десять днів з дня вручення ухвали для усунення вищевказаних недоліків, зокрема:

1. доплатити судовий збір за заявлену позивачем ОСОБА_2 вимогу майнового характеру про визнання права власності у розмірі 3399,60 грн та подати суду оригінал платіжних документів про сплату судового збору.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Підгороднянської територіальної громади про визнання права власності залишити без руху, надавши позивачу строк десять днів з дня отримання копії ухвали суду, для усунення вказаних недоліків.

У випадку невиконання вимог даної ухвали заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Н. Р. Кунець