Справа № 344/3141/22
Провадження № 2/344/150/26
У Х В А Л А

02 березня 2026 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої судді Бабій О.М.,

секретаря Волощук Є.Ю.

розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та слідчої Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області Цюцюри Наталії Михайлівни про відшкодування шкоди завданої злочином,-

В С Т А Н О В И В:

24 лютого 2022 року через систему Електронний суд позивачка звернулась в суд із позовом до ОСОБА_2 та слідчої Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області Цюцюри Наталії Михайлівни про відшкодування шкоди завданої злочином.

25 лютого 2022 року справу, шляхом автоматизованого розподілу було розподілено судді Бабій О.М.

Ухвалою судді від 02 березня 2022 року позовну заяву залишено без руху та позивачці надано строк 10 днів з дня отримання ухвали для виправлення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

05 квітня 2022 року позивачка подала клопотання, за змістом якого просила продовжити їй строк на усунення недоліків позовної заяви до кінця строку оголошеного воєнного стану на території України, тобто до 27.04.2022 року. Клопотання обґрунтовано тим, що документи, які необхідно долучити перебувають в м. Києві, де позивач проходила лікування, у зв`язку з оголошенням воєнного стану в позивачки відсутня можливість виправити недоліки.

Ухвалою суду від 07 квітня 2022 року клопотання позивачки про продовження процесуального строку задоволено та продовжено позивачці строк на усунення недоліків позовної заяви для виправлення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали від 02 березня 2022 року, надавши позивачці строк 10 днів, з дня припинення воєнного стану оголошеного на території України, для виправлення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

Таке рішення суддею було прийнято зважаючи на ситуацію в країні, яка була на той час.

Воєнний строк неодноразово продовжувався та триває і зараз.

20 квітня 2023 року позивачка подала клопотання про поновлення (відновлення) провадження у справі, але жодних дій для усунення недоліків не вчинила одночасно з поданням відповідного клопотання, тому таке клопотання судом не розглядалось.

02 грудня 2025 року позивачка подала заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Отже, позивачка вчинила активні дії, які свідчать, що вона бажає щоб її спір було вирішено судом та для цього в неї немає перешкод, вона може усунути недоліки та воєнний стан, який так і не скасований, не є для цього перешкодою.

Ухвалою суду від 04 грудня 2025 року судом прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження з викликом сторін.

Призначено підготовче засідання на 22 грудня 2025 року о 14 год. 10 хв. у приміщенні Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області (вул. Грюнвальдська, 11, м. Івано-Франківськ, Івано-Франківської області, 76018) з викликом сторін.

Копію ухвали про відкриття провадження надіслано позивачці ОСОБА_1 (користувач Електронного Суду) та відповідачам: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), слідчій Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_3 (місце роботи м. Івано-Франківськ, вул. Бельведерська, 32).

Копію ухвали про відкриття провадження у справі позивачка отримала в свій електронний кабінет 04 грудня 2025 року (а.с.60).

Позивачка в підготовче засідання 22 грудня 2025 року не з`явилася та подала клопотання про перенесення підготовчого засідання, оскільки вона, як представник військового ОСОБА_4 , зобов`язана наддати йому допомогу та супровід. До клопотання долучила копію довіреності від ОСОБА_5 . Жодних доказів того, що ОСОБА_6 (як зазначено в довіреності) чи ОСОБА_7 (як зазначає позивачка в клопотанні) є військовим та потребує допомоги позивачки саме в день та час підготовчого засідання позивачка суду не надала (а.с.62-66).

Суд вважав такі причини неявки позивачка неповажними, але, зважаючи на те, що це перше підготовче засідання та позивачка зазначила причини неявки, то суд відклав підготовче засідання в межах строків на 05 січня 2026 року.

Про час та місце судового засідання позивачка була повідомлена в електронний кабінет, що підтверджується довідкою (а.с.70).

05 січня 2026 року позивачка не з`явилась в підготовче засідання та подала клопотання про перенесення підготовчого засідання, оскільки знаходилась на лікарняному (а.с.72-74).

На підтвердження перебування на лікарняному позивачка надала скрін шот з телефона в якому зазначено, що створено медичний висновок про непрацездатність та електронне направлення від 31 грудня 2025 року.

Але, жодних доказів того, що саме позивачка перебуває на лікарняному суд не надано, немає підтвердження, що позивачці було створено листок непрацездатності. Також немає доказів того, що позивачка скористалась направленням на госпіталізацію.

Але, зважаючи на таке повідомлення позивачки підготовче засідання знову було відкладено на 19 січня 2026 року.

Про час та місце судового засідання позивачка була повідомлена в електронний кабінет, що підтверджується довідкою (а.с.82).

19 січня 2026 року позивачка не з`явилась в підготовче засідання та подала клопотання про перенесення підготовчого засідання, оскільки знаходилась на лікуванні (а.с.88-98).

На підтвердження перебування на лікарняному позивачка надала скрін шот з телефона в якому зазначено, що створено медичний висновок про непрацездатність та електронне направлення від 31 грудня 2025 року, документ аналогічні як і в клопотанні від 05 січня 2026 року.

Але, жодних доказів того, що саме позивачка перебуває на лікарняному суд не надано, немає підтвердження, що позивачці було створено листок непрацездатності. Також немає доказів того, що позивачка скористалась направленням на госпіталізацію.

Також позивачкою додано скрін шоти сторінок з мережі Інтернет, які стосуються погоди у м. Тисмениці.

Але, зважаючи на таке повідомлення позивачки, підготовче засідання знову було відкладено на 02 лютого 2026 року про що позивачка була повідомлена в електронний кабінет.

02 лютого 2026 року позивачка не з`явилась в підготовче засідання та подала клопотання про перенесення підготовчого засідання, оскільки знаходилась на лікуванні та у зв`яку з погодними умовами (а.с.88-98).

На підтвердження перебування на лікарняному позивачка надала скрін шот з телефона в якому зазначено, що створено медичний висновок про непрацездатність та електронне направлення від 31 грудня 2025 року, документ аналогічні як і в клопотанні від 05 січня 2026 року та 19 січня 2026 року. Також позивачкою додатково надано скірн шоти з системи Medics, які підтверджують записи на прийом до лікарів.

Але, жодних доказів того, що саме позивачка перебуває на лікарняному суд не надано, немає підтвердження, що позивачці було створено листок непрацездатності. Також немає доказів того, що позивачка скористалась направленням на госпіталізацію.

Також позивачкою додано скрін шоти сторінок з мережі Інтернет, які стосуються погоди в Україні.

Зважаючи на таке повідомлення позивачки, підготовче засідання знову було відкладено на 25 лютого 2026 року про що позивачка була повідомлена в електронний кабінет.

Також 20 лютого 2026 року позивачка відвідувала Івано-Франківський міський суд та знайомилась з матеріалами справи (а.с.128).

25 лютого 2026 року позивачка вкотре не з`явилась в підготовче засідання, оскільки перебуває у службовому відрядженні, на підтвердження чого надала копію посадкового документу на 18 лютого 2026 року.

Але, жодних доказів торо, що позивачка 25 лютого 2026 року перебувала у відрядженні суду не надано, навпаки, позивачка 20 лютого 2026 року розписалась, що ознайомилась з матеріалами справи (а.с.128), а квиток на поїзд, який відправляється з Івано-Франківська до Києва 18 лютого 2026 року, зворотного квитка позивачка не надала, та й взагалі жодних документів про перебування позивачки у відрядженні немає.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У справах "Осман проти Сполученого королівства" та "Креуз проти Польщі" Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07 липня 1989 року ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Провадження у справі відкрито ще 04 грудня 2025 року, але позивачка не бажала проведення підготовчого засідання у строки визначені ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 198 ЦПК України, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Суд неодноразово відкладав підготовче засідання що дати можливість позивачці прибути до суду, але позивачка таким правом не скористалась.

Відповідно до ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Підстав для подальшого відкладення підготовчого засідання немає.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Системний аналіз вказаних норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі № 522/7428/15, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц та від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц.

У даній справі позивачка повідомлялась судом шляхом надіслання їй повідомлень до електронного кабінету в системі Електронний суд.

Відповідно до ч. 5 ст. 14 ЦПК України, суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

В ч. 7 ст. 14 ЦПК України зазначено, що особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Оскільки позивачка, будучи належним чином повідомленою про день, час і місце розгляду справи, п`ять раз не з`явилась в підготовче засідання без поважних причин, заяви про розгляд справи за її відсутності до суду на момент розгляду справи не надходило, суд вважає, що первісну позовну заяву слід залишити без розгляду.

Відповідно до ч. 4 та 5 ст. 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст.. 189, 197, 198, 200, 223, 257 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та слідчої Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області Цюцюри Наталії Михайлівни про відшкодування шкоди завданої злочином залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Івано-Франківського апеляційного суду.

Суддя Бабій О.М.

Повний текст ухвали складено 02 березня 2026 року.