Справа № 173/3256/23
Провадження №2/173/16/2026
У Х В А Л А

щодо клопотання про виклик свідків

та витребування додаткових доказів

28 січня 2026 року м. Верхньодніпровськ

Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Кожевник О.А.,

за участю секретаря судового засідання Голованьової К.С.,

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" до ОСОБА_2 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії,

ВСТАНОВИВ:

19.10.2023 до Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" до ОСОБА_2 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Відповідно до автоматизованого розподілу справ справа надійшла в провадження судді ОСОБА_3 .

Ухвалою судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_3 від 06.11.2023 прийнято заяву та відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання.

Розпорядженням керівника апарату суду № 230 від 14.06.2024 у зв`язку з тимчасовим відстороненням судді ОСОБА_3 від здійснення правосуддя на підставі рішення Вищої ради правосуддя від 03 червня 2024 року призначено повторний автоматизований розподіл вказаної судової справи.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.06.2024 справу розподілено судді Петрюк Т.М.

Розпорядженням заступника керівника апарату суду № 435 від 17.06.2025 на підставі рішення ВРП від 05.06.2025 "Про звільнення судді ОСОБА_4 у відставку" призначено повторний автоматизований розподіл вказаної судової справи.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.07.2025 справу розподілено судді Кожевник О.А.

Ухвалою судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області Кожевник О.А. від 01.08.2025 справу прийнято до свого провадження зі стадії розгляду справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 01 жовтня 2025 року задоволено клопотання відповідача та зупинено провадження по цивільній справі № 173/3256/23 (провадження № 2/173/51/2025) за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_2 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії до закінчення апеляційного розгляду цивільної справи № 173/273/23, провадження № 22-ц/803/7497/25 за скаргою ОСОБА_2 , представник позивача, адвокат Войтенко Катерина Володимирівна до Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКРОМЕРЕЖІ» про захист прав споживачів.

Ухвалою Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 12 грудня 2025 року провадження по справі поновлено.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

12 січня 2026 року від відповідача надійшло клопотання щодо допиту у судовому засіданні свідків ОСОБА_5 та осіб, зазначених в Акті про порушення № ДН 001776 від 16.09.2022.

У судовому засідання представник позивача заперечувала щодо виклику свідків з огляду необґрунтованості заявленого клопотання. Додала, що під час розгляду іншої цивільної справи №173/2273/23 якої надано оцінку законності проведеної перевірки та складання акту про порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії який є підставою для нарахування необлікованої електричної енергії вже допитані працівники ДТЕК, а рішення суду в цій частині має приюдиційне значення. ОСОБА_5 під час виявлення порушення відсутній, тому йому невідомі обставини зафіксовані в акті.

Суд, всебічно, повно та об`єктивно дослідивши обставини справи, матеріали справи та заявлені клопотання, вислухавши сторони, дійшов висновку про відсутність підстав для їх задоволення з огляду на таке.

Положеннями ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 ЦПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини.

Статтею 91 ЦПК України визначено, що виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Однак, відповідачем у клопотання про виклик свідків не зазначено, про які саме обставини, необхідні для розгляду справи, можуть повідомити вказані свідки.

Крім того, як встановлено рішенням Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 30 квітня 2025 року, під час виявлення порушення ПРРЕЕ, за результатами якого складено Акт про порушення № 001776 від 16.09.2022 р., на місці були присутні працівники АТ ДТЕК «Дніпровські електромережі», що підтверджуються копією зазначеного акту. Тобто, заявлений в якості свідка ОСОБА_5 не перебував під час виявлення порушення та складення Акту про порушення № 001776, а відтак не може повідомити суду обставини, які необхідні для вирішення спору.

Рішенням Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 30 квітня 2025 року за позовом ОСОБА_2 , представник позивача, адвокат Войтенко Катерина Володимирівна до Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКРОМЕРЕЖІ» про захист прав споживачів встановлено відсутність порушення при складанні Акту про порушення № ДН 001776 від 16.09.2022, що закріплено також постановою Дніпровського районного суду від 12 листопада 2025 року, якою апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення. Рішення Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 30 квітня 2025 року у цивільній справі №173/273/23 за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про захист прав споживачів залишено без змін. Під час розгляду зазначеної справи вже допитані в якості свідків працівники Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» на які посилається в клопотанні відповідач.

Відповідно до ст. 82 ЦПК України, підставами для звільнення від доказування є наявність обставин, які визнаються учасниками справи або таких, які визнано загальновідомими, наявність обставин, встановлених рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

У постанові Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі №761/29966/16-ц (провадження № 61-5327св19) міститься правовий висновок про те, що процесуальне судочинство визначає правило преюдиції: обставини, встановлені рішенням суду, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28 січня 2020 року у справі № 354/28/17 (провадження № 51-505км19).

Таким чином доводи відповідача, викладенні у запереченні на відповідь на клопотання представника позивача, щодо відсутності преюдиційного факту суд не бере до уваги.

За таких обставин суд не вбачає підстав для виклику та допиту свідків з огляду на наявність в матеріалах справи письмових доказів, які стосуються предмету спору та яким суд має надати відповідну оцінку, з огляду на преюдиційний факт та необґрунтованість заявленого клопотання.

Твердження відповідача щодо того, що особи, зазначені в Акту не ідентифіковані суд не приймає до уваги з огляду на той факт, що Акт про порушення № ДН 001776 підписано представниками енергопостачальної організації та особами, які допустили на територію споживача представників оператора системи, які встановлені за посвідченнями працівників ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області.

Також, відповідачем заявлено клопотання про витребування додаткових доказів у справі, а саме схему електричних мереж із зазначенням абонентської точки обліку, документу, що визначає мережу балансової точки та експлуатаційної відповідальності та схеми або іншого документу, на якому зазначено місце виявленої врізки в електричну мережу, яке задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Представник позивача заперечував щодо задоволення вказаного клопотання з огляду на його безпідставність. Зазначила, що відповідач самостійно не зверталась за витребовуванням вказаних доказів, звернула увагу що на порушення правил споживання електричної енергії технічні документи не надаються, крім того схеми електричних мереж стосуються лише юридичних осіб. Додала, що витре.бовуванні документи не стосуються предмету доказування у цій справі

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду розглянув справу № 909/243/18, в якій акцентував увагу на відмінностях між поняттями «предмет спору» та «предмет позову». Так, предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, а предметом спору є об`єкт спірних правовідносин, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

В свою чергу, підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки.

Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 14 липня 2021 року в справі № 161/2823/19 (провадження № 61-6515св20).

Тобто, розглядаючи конкретний спір, суд повинен виходити з установлених у справі обставин, не виходячи за межі позовних вимог, не порушуючи прав та законних інтересів інших осіб, а також з урахуванням предмета і підстав позову.

У справі, що розглядається предметом позову є стягнення необлікованої електричної енергії, а витребування у позивача схем електричних мереж із зазначенням абонентської точки обліку та документу, що визначає мережу балансової точки та експлуатаційної відповідальності сторін не має відношення до предмета спору та не надасть необхідних відомостей для вирішення справи.

Таким чином,суд дійшов висновку, що витребування схем електричних мереж та документів щодо меж балансової належності й експлуатаційної відповідальності сторін є недоцільним, не має відношення до предмета спору та не впливає на встановлення обставин, що мають значення для вирішення справи.

Також варто зазначити, що згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 77-78 ЦПК України суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтвердженні певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

За приписами ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

При цьому відповідачем не здійснено заходів щодо самостійного отримання від позивача документів, які заявлено до витребування.

За таких обставин, суд, всебічно, повно та об`єктивно дослідивши обставини справи, перевіривши доводи заявлених клопотань та надані сторонами докази, дійшов висновку про відсутність підстав для їх задоволення.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризики настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Керуючись статтями 76, 82, 84, 90, 260, 261 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ

У клопотанні відповідача ОСОБА_2 про виклик свідків та витребуванні додаткових доказів відмовити.

Ухвала набирає законної сили після її підписання і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текс ухвали виготовлений 29.01.2026 р.

Суддя О.А. Кожевник