У Х В А Л А

16 лютого 2026року м. Київ

Справа №358/1631/24

Провадження: № 22-ц/824/7971/2026

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Невідомої Т. О.,

розглянувши апеляційну скаргу адвоката Стаценка Олександра Дмитровича в інтересах ОСОБА_1

на рішення Богуславського районного суду Київської області від 29 грудня 2025 року, ухвалене під головуванням судді Тітова М. Б/,

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «САНФОРД КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

Рішенням Богуславського районного суду Київської області від 29 грудня 2025 рокупозов ТОВ «САНФОРД КАПІТАЛ» задоволено.

Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ТОВ «САНФОРД КАПІТАЛ» заборгованість за кредитним договором № С-606-0 від 19.10.2018 у розмірі 171 941 грн 55 коп.

Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ТОВ «САНФОРД КАПІТАЛ» судові витрати на сплату судового збору у розмірі 2 422 грн 40 коп

Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ТОВ «САНФОРД КАПІТАЛ» судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5 200 грн.

Не погодившись із таким судовим рішенням, адвокат Стаценко О. Д. в інтересах ОСОБА_1 направив 07 лютого 2026 року через систему «Електронний суд» апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду,в якій одночасно порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження посилаючись на те, що повний текст оскаржуваного судового рішення ОСОБА_1 отримала засобами поштового зв`язку 08 січня 2026 року.

Вирішуючи порушене скаржником питання, суд виходить з наступного.

За правилом ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено-повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

У відповідності до ч. ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Як убачається із матеріалів справи, 29 грудня 2025 року судом першої інстанції було ухвалено рішення за відсутності учасників справи.

Повний текст рішення виготовлено 29 грудня 2025 року.

Апеляційна скарга скаржникомнаправлена через систему «Електронний суд»07 лютого 2026 року, тобто, з пропуском строку, встановленого ст. 354 ЦПК України.

В обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження скаржник посилається на те, що повний текст оскаржуваного судового рішення ОСОБА_1 отримала засобами поштового зв`язку 08 січня 2026 року.

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення ОСОБА_1 отримала копію рішення Богуславського районного суду Київської області від 29 грудня 2025 року на поштову адресу 07 січня 2026 року (а. с. 211)

В той же час, згідно довідки про доставку електронного документу «Рішення» від 29 грудня 2025 рокудоставлено до електронної електронного кабінету адвоката Стаценка О.Д.30 грудня 2025 року 4:34:34(а.с.209).

Відповідно до даних Єдиного державного реєстру судових рішень рішення Богуславського районного суду Київської області від 29 грудня 2025 року надіслано судом до Єдиного державного реєстру судових рішень: 29.12.2025.Зареєстровано: 30.12.2025. Забезпечено надання загального доступу: 31.12.2025.

Частинами 3, 6 ст. 272 ЦПК України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складення в електронній формі у порядку, встановленому законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку (пункт 10 Положення про ЄСІТС).

Відповідно до пункту 17 глави 1 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС особам, які зареєстрували «Електронний кабінет», суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до «Електронного кабінету» таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Чиннимпроцесуальнимзаконодавствомпередбачено два способиналежногонадсилання судом процесуальнихдокументів - шляхом направленнярекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електроннійформі - через «Електроннийкабінет», а у випадку, якщоучасниксправи не має зареєстрованогоЕлектронногокабінету, - документинадсилаютьсязасобамипідсистем ЄСІТС на адресу електронноїпошти, вказану таким учасникомпід час поданнядокументів до суду.

Суд, якийкомунікує з учасникомсправи за допомогоюповідомлених ним засобівкомунікації, дієправомірно і добросовісно. Тому слідвиходити з «презумпціїобізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такізасобикомунікації, знаєабопринаймні повинна буладізнатися про повідомлення.

Суд першої інстації направляв судові рішення, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи до електронного кабінету ОСОБА_2 та на поштову адресу ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Отже, з моменту доставки рішення до електронного кабінету адвоката Стаценка О.Д. останній вважається належним чином повідомленим про ухвалене судове рішення. Застосовуючи принцип «презумпції обізнаності», слід виходити з того, що представник знав або принаймні повинен був знати про надходження судового рішення 30 грудня 2025 року.

Факт додаткового отримання копії рішення довірителькою Посполіт Л. С. поштовим відправленням 08 січня 2026 року не змінює моменту початку перебігу процесуального строку, оскільки належне вручення рішення відбулося раніше, шляхом його доставки до електронного кабінету представника.

Таким чином, строк на апеляційне оскарження розпочався саме з 30 грудня 2025 року з дня вручення судового рішення представнику сторони, а не з дати отримання його довірителькою поштовим зв`язком.

Посилання скаржника на воєнний стан не може бути визнано судом поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження, виходячи з наступного

Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» на території України введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому було продовжено та який продовжує діяти.

Разом з тим, після запровадження воєнного стану на території України діяльність судів не зупинялася. Лише на окупованих територіях змінено територіальну підсудність судових справ. Київський апеляційний суд працює у штатному режимі.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22) вказано, що введення воєнного стану дійсно є підставою для поновлення особі строку оскарження у випадку, якщо особа зазначає конкретні обставини, що у зв`язку із введенням воєнного стану завадили їй вчасно подати апеляційну скаргу (наприклад виїзд з місця проживання у зв`язку з проведенням в місці проживання бойових дій, відсутність інформації про результати розгляду справи та неможливість вчасно її отримати, тощо). Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам собою факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Адвокатом Стаценком О. Д. в інтересах ОСОБА_1 не наведено жодної обставини, яка пов`язана з веденням в Україні воєнного стану, яка дійсно перешкодила йому у встановлений законом строк звернутись з апеляційною скаргою.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Ураховуючи вищевикладене у контексті наведених скаржником у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження обставин пропуску такого строку, суд визнає такі підстави неповажними та такими, що об`єктивно не перешкоджали представнику позивача вчинити процесуальну дію у строк, передбачений процесуальним законом.

Безпідставне поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Поновлення процесуального строку зі спливом зазначеного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, може порушити принцип юридичної визначеності (рішення Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України»).

Зважаючи на наведені обставини, вважаю, що підстави для поновлення процесуального строку за вказаними скаржником обставинами відсутні.

Ураховуючи вищевикладене, скаржнику необхідно подати до Київського апеляційного суду заяву із зазначеннямінших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що є предметом оскарження.

Крім того, апеляційна скарга не в повній мірі оплачена судовим збором.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», визначено розміри ставок судового збору на основі розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

У відповідності до положень Закону України «Про судовий збір», зокрема, п. 1 ч. 1 ст. 4, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. п. 6 п. 1 ч. 2ст. 4 Закону України «Про судовий збір`за подання апеляційної скарги на рішення суду фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як убачається з матеріалів справи під час звернення до суду з позовом позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 3028 грн.

За звернення з апеляційною скаргою слід було сплатити судовий збір у розмірі 4542 = 3028 * 1, 5

Адвокат Стаценко О. Д. В інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу через систему «Електронний суд» до Київського апеляційного суду.

Отже, скаржнику, необхідно сплатити судовий збірза подачу апеляційної скарги із застосуванням коефіцієнта 0,8, для пониження відповідного розміру ставки судового збору, у розмірі 3633, 60 = (4542*0, 8).

В той же час, до апеляційної скарги скаржником долучено квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1000 грн., тобто, скаржнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 2633, 60 грн. за наступнимиреквізитами та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів ГУК у Солом.р-ні/Соломян.р-н

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа) При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа яка її подала не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом п`яти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 4 статті 357 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статті 358 цього Кодексу.

Ураховуючи наведене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для надання до суду відповідної заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що є предметом оскарження та для сплати судового збору у розмірі2633, 60за звернення до суду з апеляційною скаргою.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357, 366 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргуадвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 на рішення Богуславського районного суду Київської області від 29 грудня 2025 рокузалишити без руху та надати строк наданням строку для надання до суду відповідної заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що є предметом оскарження та для сплати судового збору, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання скаржником копії даної ухвали.

Роз`яснити скаржнику, що у разі не подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, судом буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Роз`яснити скаржнику, що у випадку несплати судового збору у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання, є остаточною, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: Т.О. Невідома