16.02.2026 Справа № 756/1599/26
Справа пр. №2-з/756/11/26
ун. №756/1599/26
У Х В А Л А

16 лютого 2026 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду міста Києва Шевчук А.В, розглянувши заяву представника заявника Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» - Пасечник Юлії Анатоліївни про вжиття заходів забезпечення до подання позовної заяви,

в с т а н о в и в:

У лютому 2026 року до Оболонського районного суду м. Києва із заявою про вжиття заходів забезпечення до подання позовної заяви звернулась представник заявника АТ «Райффайзен Банк» - Пасечник Ю.А.

В обґрунтування заяви представник заявника вказувала, що 27.03.2007 року між ВАТ «Райффайзен Банк Аваль», правонаступником якого є АТ «Райффайзен Банк» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір №014/2080/74/53688, відповідно до умов якого Банк надав Позичальнику кредит у розмірі 303 000,00 Євро терміном до 27.03.2027 р. під 13,25 % річних, а Позичальник зобов?язався належним чином використати та повернути Банку суму отриманого кредиту, а також сплатити відсотки за користування кредитними коштами, комісії згідно умов Кредитного договору, та виконати всі інші зобов?язання в порядку та строки, визначені Договором.

В подальшому, 09.02.2015 року між сторонами було укладено Додаткову угоду №014/2080/74/53688/81-1-0-00/12364 до Кредитного договору, відповідно до умов якої сторони погодили провести рефінансування за Кредитним договором змінивши умови кредитування позичальника, а саме євро на гривні, остаточне погашення - 10.05.2030 р., процентна ставка - 19 % річних.

Разом з тим, банку стало відомо, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 помер і станом на дату смерті існує заборгованість за кредитним договором у розмірі 4 327 774 грн. 96 коп.

За вих. №114/5-709788 від 20.08.2025 року АТ «Райффайзен Банк» на адресу Двадцять першої київської державної нотаріальної контори, було направлено претензію до спадкоємців померлого ОСОБА_1 з проханням визнати АТ «Райффайзен Банк» - кредитором померлого, а також доведення до відома спадкоємців про існуючу заборгованість із повернення кредиту.

10.09.2025 року АТ «Райффайзен Банк» отримано листа про перенаправлення претензії кредитора з додатками приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Олофінському О.В. у зв?язку із тим, що ним була заведена спадкова справа щодо спадщини померлого ОСОБА_1 .

Відповідна претензія була отримана приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Олофінським О.В. та в подальшому доведена до відома спадкоємиці, дружини померлого - ОСОБА_2 (спадкоємиці І черги).

Однак, станом на дату звернення із заявою про забезпечення позову, заборгованість за кредитним договором не погашена, претензія кредитора не виконана, під час телефонних перемовин ОСОБА_2 відмовляється від погашення боргу.

На думку заявника, існує ймовірність, що в подальшому відбудеться відчуження нерухомого майна спадкоємцем без належного виконання зобов`язань, щодо сплати боргу перед банком.

Таким чином, представник заявника просить вжити заходів забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом: накладення арешту на 4562/20000 частини нежитлового будинку (літ. А), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , номер запису про право власності: 4274058, та належить ОСОБА_1 .

Згідно з ч.1 ст.153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

З огляду на зазначене, в судове засідання для вирішення питання вжиття заходів забезпечення до подання позовної заяви сторони не викликались.

Дослідивши матеріали, суддя вважає, що заява представника заявника АТ «Райффайзен Банк» - Пасечник Ю.А. про вжиття заходів забезпечення до подання позовної заяви не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст.150 цього кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, по захист яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого перебуває справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову є обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Згідно із п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України позов може бути забезпечено накладення арешту на майно.

Зі змісту вказаної статті вбачається, що вказаний вид забезпечення, має бути адресовано відповідачу, або ж у разі застосування щодо іншої особи, лише стосовно предмета спору.

При цьому, зі змісту заяви про забезпечення вбачається, що заявник планує подати позов до одного з спадкоємців позичальника, предметом якого має бути стягнення заборгованості за кредитом спадкодавця, а забезпечення спрямоване на арешт майна належного померлому, вартість якого не визначена і право власності на яке, на даний час, не одержано у спадщину та його часток не розподілено між спадкоємцями.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) з урахуванням доказів, наданих стороною для підтвердження своїх вимог, має пересвідчитись у тому, що між сторонами дійсно виник спір, існує реальна загроза невиконання чи ускладнення виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також співмірність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, що звернулася з таким клопотанням, заявленим позовним вимогам.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав і законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову.

Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та те, що невжиття заходів забезпечення позову призведе до ускладнення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинне мати очевидний та об`єктивний характер.

При цьому, заявник не обґрунтував, у чому полягають об`єктивні ризики невиконання чи ускладнення виконання можливого рішення суду у майбутній справі про стягнення заборгованості з огляду на наявні забезпечення передбачені іпотечним кредитом для фізичних осіб, який був укладений з ОСОБА_1 , а в подальшому, за згодою сторін, рефінансований зі зміною валюти кредитування на гривню та визначенням остаточної дати погашення - 10.05.2030 року.

Жодних доказів на підтвердження належності ОСОБА_2 до кола спадкоємців позичальника, факту прийняття спадщини та дійсного існування спору з АТ «Райффайзен Банк», суду не надано.

З огляду на зазначене, суд не знаходить підстав для задоволення заяви представника заявника про вжиття заходів забезпечення до подання позовної заяви.

Суддя роз`яснює заявнику, що відмова у задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення до подання позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з такою заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для відмови.

Керуючись ст. ст. 149, 151, 153 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви представника заявника Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» - Пасечник Юлії Анатоліївни про вжиття заходів забезпечення до подання позовної заяви, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя А.В. Шевчук