Справа № 455/2/24
Провадження № 2/455/168/2026
УХВАЛА

12 лютого 2026 року м.Старий Самбір

Старосамбірський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Кушніра А.В.,

секретар судового засідання Борковська Н.М.,

з участю представника позивача за первісним позовом адвоката Білика П.Б.,

представника відповідача за первісним позовом адвоката Мацепура В.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 (правонаступником якої є ОСОБА_4 ), Добромильської міської ради Самбірського району Львівської області, про визнання недійсними та скасування рішення органу місцевого самоврядування в частині та державного акта на право приватної власності на земельну ділянку, усунення перешкод у користуванні та розпорядженні своїм майном,

та за зустрічним позовом ОСОБА_3 (правонаступником якої є ОСОБА_4 ) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Добромильської міської ради Самбірського району Львівської області про визнання за набувальною давністю право власності на житловий будинок,

В С Т А Н О В И В:

02.01.2024 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Старосамбірського районного суду Львівської області із зазначеною позовною заявою, в якій просять суд визнати недійсним та скасувати рішення 4 сесії 22 скликання Солянуватської сільської ради від 20.12.1995 року в частині надання ОСОБА_3 земельної ділянки у власність, визнати недійсним та скасувати державний акт на право приватної власності ЛB № 073159 від 18.12.2002 року, виданий ОСОБА_3 , усунути перешкоди у користуванні та розпорядженні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 своїм будинком та землею під ним.

Ухвалою судді від 02.04.2024 справу прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, розпочато підготовче провадження у справі.

18.04.2024 до Старосамбірського районного суду Львівської області надійшов зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та Добромильської міської ради Самбірського району Львівської області про визнання за набувальною давністю право власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 19 серпня 2024 року провадження у справі зупинено до залучення до участі у справі правонаступника відповідача ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 25 лютого 2025 року провадження у справі поновлено.

Ухвалою суду від 07 жовтня 2025 року залучено правонаступника відповідачки ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою суду від 03.11.2025 прийнято зустрічний позов до спільного розгляду з первісним, вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження із первісним позовом.

12.02.2026 представник відповідача за первісним позовом адвокат Мацепура В.С. подав до суду клопотання про призначення інженерно-технічної (будівельно-технічної та оціночно-будівельної) експертизи, посилаючись на таке. Зазначає, що позовні вимоги первісного позову обґрунтовані тим, що позивачі на підставі свідоцтв про право на спадщину за заповітом виданих 03.07.2023 успадкували майно ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . В спадщину входить житловий будинок по АДРЕСА_1 . Позивачі вважають, що з набуттям, у порядку спадкування 03.07.2023, права власності на житловий будинок, мають право на отримання у власність земельної ділянки, що необхідна для його обслуговування, а тому 02.01.2024 звернулись з даним позовом. Позовні вимоги зустрічного позову обґрунтовані тим, що ОСОБА_3 з часу народження постійно проживає за адресою: АДРЕСА_1 . По сусідству з її будинковолодінням за адресою: АДРЕСА_1 , знаходився житловий будинок, який отримав у спадщину у 1991 році ОСОБА_6 . Однак, даний житловий будинок був напівзруйнований та непридатний для проживання. До часу отримання його у спадщину ОСОБА_6 в ньому тривалий час ніхто не проживав. ОСОБА_6 не мав наміру його відбудовувати та використовувати для проживання, оскільки для цього необхідно повністю знести рештки старого будинку та будувати по новому. Разом з позовною заявою додано фотографії даного напівзруйнованого будинку, з яких вбачається, що даний будинок з дерев`яних колод без фундаменту та без підземних комунікацій. Тобто будинок не зв`язаний з землею. Будинок без фундаменту зазвичай не вважається нерухомим майном, оскільки відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 181 ЦК України, до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Відсутність фундаменту найчастіше означає, що споруду можна демонтувати або перевезти. Окрім того, враховуючи технічний стан даної будівлі - напівзруйнований та непридатний для проживання, свідчить про те, що його можливо перемістити без знецінення та зміни його призначення. Отже, в даному спорі перед судом стоїть вирішення питання щодо права власності на земельну ділянку та житловий будинок. При цьому, не виключено рішення, за яким обом сторонам може бути відмовлено у позовах, і земля зашиться у власності первісного відповідача, а будинок у власності відповідача за зустрічним позовом. В такому разі виникає питання, чи можуть позивачі за первісним позовом можуть перенести свій будинок на іншу земельну ділянку, оскільки технічно він не зв`язаний з землею. Отже, для правильного вирішення даного спору, первісного та зустрічного позовів, необхідно встановити (підтвердити чи спростувати) доводи однієї з сторін, щодо стану житлового будинку, чи можливо його перемістити без знецінення та зміни призначення, а також встановлення його вартості, що необхідна для правильного обчислення та сплати судового збору за зустрічним позовом. Для вирішення цих питань необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право. З огляду на наведене, просить призначити інженерно-технічну експертизу (будівельно-технічну та оціночно-будівельну експертизи) на вирішення якої поставити питання: Який технічний стан (ступінь фізичного зношення, чи є він аварійним) житлового будинку по АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_6 , чи може він використовуватись за призначенням?; Чи можливо житловий будинок по АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_6 , демонтувати та перемістити без знецінення та зміни призначення?; Яка ринкова вартість житлового будинку по АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_6 станом на час вирішення справи? Проведення експертизи просить доручити експертам ТОВ «ЗАХІДНИЙ ЕКСПЕРТНО- ТЕХНІЧНИЙ ЦЕНТР».

В підготовчому судовому засіданні представник позивачів за первісним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвокат Білик П.Б. заперечив проти клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, посилаючись на те, що були порушені процесуальні строки подання клопотання про призначення експертизи. Крім того, зазначає, що питання, які поставлені на вирішення експерту виходять за межі предмета доказування у цій справі.

Представник відповідача за первісним позовом адвокат Мацепура В.С. в судовому засіданні підтримав клопотання про призначення експертизи, з підстав викладених у такому.

Представник відповідача Добромильської міської ради Самбірського району Львівської області в підготовче судове засідання не з`явився, проте подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності.

Заслухавши думку учасників щодо заявленого клопотання, проаналізувавши матеріали справи, суд приходить таких висновків.

Щодо строку для подання клопотання про призначення експертизи, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи.

У відповідності до ч.1 ст.200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно правової позиції Верховного Суду викладеній в постанові від 11 серпня 2021 року у справі №191/2592/19, вбачається, що такого роду клопотання як призначення експертизи у справі, за правилами статті 189 ЦПК України, повинні бути заявлені на стадії підготовчого провадження. При цьому суд має сприяти у вирішенні спору, а тому призначення у справі експертизи на стадії розгляду справи по суті не становить порушення таким судом норм процесуального права.

Враховуючи наведене, суд не приймає до уваги доводи представника позивачів за первісним позовом про те, що відповідачем порушено строк для подання клопотання про призначення експертизи з огляду на те, що таке клопотання заявлено у підготовчому судовому засіданні.

Розглядаючи клопотання про призначення експертизи та вирішуючи питання про наявність підстав для призначення у справі відповідної експертизи, суд виходить із наступного.

Згідно зі статтею 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положення цього конституційного принципу закріплені у статтях 12, 13 ЦПК України, якими встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За змістом положень ч. 5 вищевказаної статті суд не може перешкоджати учасникам справи у поданні доказів і зобов`язаний сприяти у поданні (забезпеченні) відповідних доказів, якщо їх подання є утрудненим або неможливим.

Згідно з п. 4 ч.5 ст.12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанова Верховного Суду від 02 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17).

Згідно вимог ч. 3 ст. 43 ЦПК України учасники справи під час судового розгляду мають право подавати заяви та клопотання.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За приписами статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (стаття 77 ЦПК України).

Як визначено у частинах 1, 2 статті 102 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

За змістом частини 3 статті 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У відповідності до ч.4 ст.103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Результатом проведення експертизи є висновок експерта докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

При цьому, висновок експерта є лише одним із доказів у справі, який, з урахуванням приписів ст. 110 ЦПК України, не має заздалегідь встановленої сили для суду і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими ст. 89 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Як роз`яснено у п. п. п. 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернути увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Ураховуючи вищевикладене, експертиза призначається в тому випадку, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи та поданих доказів, при цьому особа, яка заявляє клопотання про призначення експертизи, повинна обґрунтувати та довести необхідність її призначення.

Проаналізувавши підстави та предмет первісного та зустрічного позовів, суд вважає, що для з`ясування обставин, на які посилаються сторони як на підставу своїх вимог та заперечень і мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Враховуючи, що одним з принципів цивільного судочинства є змагальність сторін, суд не має права позбавляти сторону по справі можливості таким чином довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Слід зазначити, що предметом зустрічного позову є визнання за набувальною давністю право власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

При цьому, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається дійсною вартістю цього майна. Ураховуючи предмет заявлених зустрічних позовних вимог, такі є вимогами майнового характеру, а тому ціна позову повинна визначатися дійсною вартістю даного майна. Зі змісту ст.ст.175, 176 ЦПК України вбачається, що тягар доказування вартості майна несе саме позивач.

З урахуванням наведеного, ринкова вартість спірного майна входить в предмет доказування у цій справі, а тому сторони вправі доводити перед судом дійсну вартість цього майна доступними способами доказування, зокрема й шляхом призначення судової експертизи.

На підставі викладеного, враховуючи, що питання, які поставлені на вирішення експерта, мають безпосередній зв`язок з підставою та предметом зустрічного позову, а також стосуються обставин на які покликаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, та мають значення для розгляду справи, а також враховуючи те, що метою цивільного судочинства є повний та всебічний розгляд справи із дослідженням всіх матеріалів, доказів та встановленням дійсних обставин справи, з метою сприяння учасникам судового процесу у реалізації їх процесуальних прав, враховуючи принципи диспозитивності та змагальності цивільного судочинства, суд приходить висновку про наявність про наявність підстав для призначення експертизи у цій справі, проведення якої необхідно доручити експертам Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАХІДНИЙ ЕКСПЕРТНО-ТЕХНІЧНИЙ ЦЕНТР».

При цьому, слід роз`яснити сторонам по справі наслідки ухилення від участі в експертизі, визначені нормою статті 109 ЦПК України.

Враховуючи, що клопотання про призначення експертизи заявлене представником відповідача за первісним позовом, то суд вважає, що оплату за проведення призначеної експертизи слід покласти на ОСОБА_4 .

Беручи до уваги, що для проведення зазначеної експертизи потрібен значний проміжок часу, на час проведення такої відповідно до положень п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України провадження у справі слід зупинити.

Керуючись ст.84, 102-104, 107, 108, 109, п.5 ч.1 ст.252, 253, 258, 260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання представника відповідача за первісним позовом адвоката Мацепури В.С. про призначення експертизи задовольнити.

Призначити у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 (правонаступником якої є ОСОБА_4 ), Добромильської міської ради Самбірського району Львівської області, про визнання недійсними та скасування рішення органу місцевого самоврядування в частині та державного акта на право приватної власності на земельну ділянку, усунення перешкод у користуванні та розпорядженні своїм майном, та за зустрічним позовом ОСОБА_3 (правонаступником якої є ОСОБА_4 ) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Добромильської міської ради Самбірського району Львівської області про визнання за набувальною давністю право власності на житловий будинок, - судову будівельно-технічну експертизу.

На вирішення експертів поставити такі запитання:

- Який технічний стан (ступінь фізичного зношення, чи є він аварійним) житлового будинку по АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_6 , чи може він використовуватись за призначенням?

- Чи можливо житловий будинок по АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_6 , демонтувати та перемістити без знецінення та зміни призначення?

- Яка ринкова вартість житлового будинку по АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_6 станом на час вирішення справи?

Проведення експертизи доручити експертам Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАХІДНИЙ ЕКСПЕРТНО-ТЕХНІЧНИЙ ЦЕНТР» (місцезнаходження: 79037, м.Львів, вул.Б. Хмельницького, 233а; ), попередивши їх про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків, яка передбачена ст.ст.384, 385 КК України.

Для проведення експертизи направити експертам дану цивільну справу.

Роз`яснити сторонам наслідки ухилення від проведення експертизи, передбачені ст.109 ЦПК України, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Витрати по проведенню експертизи покласти на ОСОБА_4 .

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду до Львівського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені удень її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано суддею 12 лютого 2026 року.

Суддя А.В.Кушнір