печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" січня 2026 р. Печерський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Бусик О.Л.

при секретарі судових засідань - Романенко Ю.О.

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансово-економічний ліцей «МЕТА», Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві, Головне управління Державної податкової служби у м. Києві, Київський міський центр зайнятості, про встановлення факту припинення трудових відносин,-

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, у якій просив встановити юридичний факт припинення трудових відносин між ОСОБА_1 та ТОВ «Фінансово-економічний ліцей «МЕТА», з 13 серпня 2025 року, на підставі поданої заяви про звільнення за власним бажанням із внесенням відповідних змін у державні реєстри і фонди.

В обґрунтування заяви посилається на те, що він з 18.04.2025 офіційно працює на посаді вчителя у ТОВ «Фінансово-економічний ліцей «МЕТА», за основним місцем роботи. На теперішній час він має бажання та намір звільнитися із свого основного місця роботи, проте, керівництво та співробітники роботодавця жодним чином не відреагували на його численні звернення та не відповідають на його законні вимоги, й не проводять його звільнення.

Вказує, що направляв на підприємство у письмовій формі заяву про звільнення за власним бажанням з 13.08.2025, про що свідчить копія відповідної заяви та опису вкладення, але будь-якого реагування від роботодавця не відбулося.

Зазначає, що жодної відповіді або наказу про звільнення не отримав, а підприємство фактично припинило свою діяльність: за місцем реєстрації нікого немає; керівництво не виходить на зв`язок; господарська діяльність не ведеться.

Київський міський центр зайнятості на його звернення повідомив, що формально він обліковуюся як працюючий, тому не може бути взятий на облік як безробітний й центр зайнятості не уповноважений допомогти його у вирішенні даного питання та виключити його із обліку у відповідних фондах як працюючого на ТОВ «Фінансово-економічний ліцей «МЕТА».

Отже, склалася ситуація, що він фактично не працює, не отримує заробітної плати, не має фактичного доступу до місця роботи, але водночас продовжую рахуватися як працівник у державних фондах та реєстрах, що позбавляє його права на працю, соціальний захист і можливість іншого легального працевлаштування.

Вказує, що звертався до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо питань відсутності належної реакції з боку Київського міського центру зайнятості на ситуацію, яка склалася із ним, на що отримав відповідь, що це питання поза межами компетенції Омбудсмана України.

Вважає, що єдиним можливим заходом вирішення даного питання є звернення до суду з метою встановлення факту припинення трудових відносин із його роботодавцем.

Ухвалою судді від 13 листопада 2025 року відкрито провадження у цивільній справі.

16 грудня 2025 року від Київського міського центу зайнятості надійшли письмові пояснення, у яких останні поклалися на розсуд суду, та просили розглядати справу у їх відсутність.

Представник заявника у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутність, просить заяву задовольнити.

Інші заінтересовані особи у судове засідання не з`явились, про яке повідомлялись належним чином, заяв з процесуальних питань не надходило.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1. ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення (пункт 5 частини другої статті 293 ЦПК України).

У частині першій статті 315 ЦПК України визначено перелік фактів, що мають юридичне значення та які можуть бути встановлені в порядку окремого провадження, який не є вичерпним. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (частина друга статті 315 ЦПК України).

Для розгляду справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, роз`яснено, що в порядку окремого провадження розглядаються, зокрема, справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян, але тільки якщо воно не пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право і якщо заявник не має іншої можливості одержати або відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення (пункт 30 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2020 року в справі № 287/167/18-ц, провадження № 14-505цс19).

Таким чином, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду в порядку окремого провадження за таких умов: факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.

Отже, в порядку окремого провадження розглядаються справи за заявою фізичних осіб про встановлення фактів, якщо встановлення фактів не пов`язується із наступним вирішенням спору про право, і чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Таким чином, суд дійшов висновку, про те, що існує спір про право, оскільки припинення трудових відносин породжує права та обов`язки, як для працівника, так і роботодавця, зокрема в частині проведення з працівником усіх необхідних розрахунків. Отже, унаслідок припинення трудових відносин між сторонами може мати місце спір щодо дати такого припинення, підстав припинення трудового договору, які визначені трудовим законодавством та проведення розрахунків тощо.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Згідно ч. 4 ст. 315 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Враховуючи викладно, суд дійшов висновку про необхідність залишення заяви без розгляду, оскільки між сторонами трудового договору існує спір про право.

Суд вважає, за необхідне роз`яснити заявнику його право на звернення із захистом своїх прав та законних інтересів до суду із позовною заявою до роботодавця у порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 294, ч. 4 ст. 315 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансово-економічний ліцей «МЕТА», Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві, Головне управління Державної податкової служби у м. Києві, Київський міський центр зайнятості, про встановлення факту припинення трудових відносин - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що він має право подати позов на загальних підставах.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя О.Л. Бусик