Справа № 369/612/26
Провадження №2/369/2514/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.01.2026 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі головуючого судді Янченка А.В., перевіривши дотримання вимог ст.ст. 188, 193, 194 ЦПК України при поданні зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні та спілкуванні, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою від 14.01.2026 року судом відкрите провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

До початку розгляду справи по суті 20.01.2026 року відповідач подав зустрічний позоу про поділ спільного майна подружжя та усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні та спілкуванні.

Згідно з ч. 2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вирішуючи питання про доцільність прийняття зустрічного позову до провадження суд керується положеннями ч. 1 ст. 69 Сімейного кодексу України, згідно з якими дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу.

Суд звертає увагу відповідача на те, що заявлені зустрічні позовні вимоги не є прямо пов`язаними із первісним позовом, вони базуються на інших правовідносинах, вимоги за позовами не можуть зараховуватись, а задоволення зустрічного позову не може виключити задоволення первісного позову.

Як вбачається із зустрічного позову, викладені у ньому позовні вимоги, а саме про поділ спільного майна подружжя та усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні та спілкуванні не взаємопов`язані з первісним позовом про розірвання шлюбу, оскільки зі змісту наведеної правової норми вимоги первісного і зустрічного позовів мають бути взаємовиключними, тобто задоволення первісного позову має зумовлювати відмову у задоволенні зустрічного. При цьому спірні правовідносини, з метою вирішення яких заявляються вимоги первісного і зустрічного позовів, мають випливати із одних правовідносин.

Разом з тим, у даному випадку задоволення позову про поділ спільного майна подружжя та усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні та спілкуванні та усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні та спілкуванні не може зумовлювати відмову в задоволенні позову про розірвання шлюбу. Крім того, зустрічний позов ґрунтується на спірних правовідносинах сторін, у той час як вимоги первісного позову заявлені для зміни у судовому порядку особистих немайнових відносин подружжя шляхом розірвання шлюбу.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що об`єднання даних позовів у одне провадження та спільний їх розгляд є недоцільним, оскільки, вимоги виникають з різних правовідносин, позови містять різний предмет, зміст вимог та обставин, які підлягають доказуванню, а тому відмовляє ОСОБА_1 у прийнятті до спільного розгляду з первісним позовом зустрічного позову до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні та спілкуванні.

З огляду на викладене, підстав передбачених ст. 188 ЦПК України для прийняття по справі зустрічного позову суд не вбачає.

Суд вважає доцільним роз`яснити відповідачу його право звернутись до суду із позовом аналогічного характеру в загальному порядку.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 188 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті до розгляду спільно з первісним позовом по справі зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні та спілкуванні.

Роз`яснити ОСОБА_1 його право на звернення до суду з зазначеним позовом в загальному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Янченко