АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

20 лютого 2026 року

м. Чернівці

справа № 713/1516/25

провадження № 22-ц/822/389/25

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Одинака О. О., Височанської Н. К., Кулянди М. І.,

розглянувши клопотання Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області про вістрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Вижницького районного суду Чернівецької області від 11 грудня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , до Вашківецької міської ради Вижницького району Чернівецької області, Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області, про визнання недійсними наказів, скасування державної реєстрації земельної ділянки та припинення права власності на земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 30 січня 2026 року апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області (далі ГУ Держгеокадастру у Чернівецькій області) на рішення Вижницького районного суду Чернівецької області від 11 грудня 2025 року залишено без руху та роз`яснено апелянту, що недоліки апеляційної скарги мають бути усунуті шляхом подання до суду апеляційної інстанції документів, що підтверджують сплату судового збору в сумі 28 160 гривень 40 копійок у встановленому законом порядку.

У порядку виконання вищевказаної ухвали ГУ Держгеокадастру у Чернівецькій області подано клопотання про відстрочення сплати судового збору в сумі 28 160 гривень 40 копійок до ухвалення судового рішення у справі, яке мотивовано тим, що станом на 12 лютого 2026 року в органу відсутні кошти на оплату судового збору за кодом економічної класифікації видатків бюджету (далі КЕКВ) 2800, який призначений в тому числі для сплати судового збору.

Колегія суддів, вирішуючи вказане клопотання, виходить із наступного.

За змістом частин першої, другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа-підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як вбачається з матеріалів справи предмет позову у справі не стосується захисту соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до частини першої статті 136 ЦПК України Суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи (частина третя статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20) вказано, що:

«45. … із системного аналізу змісту норм зазначеної статті убачається, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

46. Предметом справи, що розглядається, не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тому підстав для розгляду апеляційним судом питання про звільнення юридичної особи від сплати судового збору не було.

47. Водночас у нормах частини другої статті 132 КАС відсилання до норм Закону України «Про судовий збір», зокрема до підстав для звільнення від сплати судового збору, визначених статтею 8, передбачене лише щодо питання звільнення від сплати судового збору.

48. Це означає, що юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату. Крім того, із наведеного убачається, що прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи у тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору».

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 квітня 2021 року у справі № 640/3393/19 (провадження № 11-24апп21) вказано, що «…особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору».

Аналіз клопотання ГУ Держгеокадастру у Чернівецькій області про відстрочення сплати судового збору та доданих до нього доказів свідчить, що вказані обставини, не можуть вважатись достатньою підставою для його відстрочення. Оскільки відсутність коштів лише за КЕКВ 2800, який призначений в тому числі для сплати судового збору, в жодній мірі не характеризують майновий стан ГУ Держгеокадастру у Чернівецькій області. З доданої до клопотання виписки по рахунках вбачається наявність коштів необхідних для сплати судового збору.

З урахуванням вищенаведеного колегія суддів приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання ГУ Держгеокадастру у Чернівецькій області про звільнення від сплати судового збору в сумі 28 160 гривень 40 копійок до ухвалення судового рішення у справі.

При цьому апеляційний суд враховує, що обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України, та відсутність коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору.

За таких обставин, особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно сплатити судовий збір.

Відповідно до частини першої статті 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, встановлюються судом.

Частиною другою статті 127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

З урахуванням висновку про відмову у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, колегія суддів вважає за необхідне продовжити ГУ Держгеокадастру у Чернівецькій області строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Керуючись ст. ст. 127, 136, 260, 261, ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області про відстрочення сплати судового збору в сумі 28 160 гривень 40 копійок до ухвалення судового рішення у справі відмовити.

Продовжити Головному управлінню Держгеокадастру у Чернівецькій області строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Судді Чернівецького

апеляційного суду: Олександр ОДИНАК

Наталія ВИСОЧАНСЬКА

Мирослава КУЛЯНДА