Провадження №: 2/336/60/2026
УХВАЛА

про розгляд клопотання про відвід судді

13 лютого 2026 року суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Звєздова Н.С., розглянувши заяву адвоката Мироненка Олександра Павловича про відвід судді, -

встановила:

В провадженні Шевченківського районного суду м.Запоріжжя перебуває цивільна справа ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в особі законного представника ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Коновалено Олена Вікторівна, приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Саламатова Марина Володимирівна про визнання недійсним договору дарування житлового будинку.

12.02.2026 представник позивача - адвокат Мироненко О.П., який представляє інтереси відповідача ОСОБА_4 та ОСОБА_5 подав заяву про відвід судді у справі.

Заяву обґрунтовує тим, що по-перше, суд не забезпечив змагальність сторін, що підтверджується матеріалами провадження, у тому числі, протоколом засідання від 05.02.2026 року, до якого обов`язково будуть надані зауваження відповідно норм чинного законодавства; по-друге, системне ігнорування заперечень сторони «відповідачів 2, 3» щодо наявних у провадженні доказів; по-третє, за більшості відсутність реагування на клопотання та пояснення сторони «відповідачів 2, 3». Винятком слугує задоволення клопотання про зупинення розгляду спору; по-четверте, намагання створити ситуацію, яка б підтвердила наші намагання затягнути розгляд справи, чи не існуючі спроби його зірвати; по-п`яте, спроба судді передчасного переходу до дебатів без завершення стадії з`ясування обставин, які до цього часу не відбулися. Окрім того, відсутність технічного запису останнього судового засідання, що позбавляє представника у повному обсязі перевірити та довести дотримання судом норм чинного законодавства.

Враховуючи викладене та той факт, що головуючий заінтересована в результаті розгляду по справі, є неупередженою, адвокат Мироненко О.П. клопоче про відвід судді Звєздової Н.С.

Оскільки відповідно до п. 13 ст. 7, ч. 8 ст. 40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи, тобто у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами та без проведення судового засідання, фіксування останнього за допомогою звукозаписувальних технічних засобів згідно зі ст. 247 ЦПК України не здійснюється.

При вирішенні питання про відвід судді, слід виходити з наступного.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

У п.п. 104-106 рішення Європейського суду з прав людини від 09 січня 2013 року по справі «Олександр Волков проти України» (заява № 21722/11) зазначено, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), від 24 лютого 1993 року, Series А № 255, пп. 28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).

Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру» (Kyprianou v. Cyprus) [ВП], заява № 73797/01, п. 119, ECHR 2005-ХІІІ). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі «Пуллар проти Сполучного Королівства» (Pullar v. the United Kingdom), п. 32, Reports 1996-III).

У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (див. рішення від 26 жовтня 1984 року у справі «Де Куббер проти Бельгії» (De Cubber v. Belgium), Series A, №86).

Статтями 36, 37 ЦПК України передбачені підстави для відводу (самовідводу) судді.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, а саме: суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Так, з матеріалів цивільної справи вбачається, що 19.02.2024 року в провадження Шевченківського районного суду м. Запоріжжя надішли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в особі законного представника ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Коновалено Олена Вікторівна про визнання недійсним договору дарування житлового будинку.

Представник позивача адвокат Булдигіна М.С., яка діяла на підставі Ордеру на надання правничої (правової) допомоги від 16.02.2024 серії АР №1157776, Договору про надання правової допомоги б/н від 12.02.2024, через підсистему (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд», просила суд: визнати недійсним договір дарування житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Саламатовою Мариною Володимирівною за №883. Окрім того, клопотала про витребування у приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Коновалено Олени Вікторівни копію спадкової справи після смерті ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (справа №53/2023).

На підставі Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.02.2024, вказану справу було передано в провадження судді Звєздовій Н.С.

Згідно з вимогами ст. 185 ЦПК України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 175, 177 цього Кодексу та чи належить позовну заяву розглядати за правилами цивільного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

20.02.2024 судом здійснено запит до Департаменту реєстраційних послуг ЗМР щодо місця реєстрації відповідачів по справі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

У зв`язку із тим, що відповідь з Департаменту реєстраційних послуг ЗМР протягом тривалого часу не надходило, суд повторно здійснив запит 27.03.2024. Відповідь до суду надійшла 03.04.2024

Ухвалою суду від 08.04.2024 року провадження по справі відкрито та постановлено її розгляд у порядку загального позовного провадження.

15.05.2024 на адресу суду надійшла заява від приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Коноваленко О.В. про розгляд справи без її участі.

04.06.2024 від адвоката Булдигіної М.С. надійшла заява про витребування від приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Саламатової М.В. засвідчену копію матеріалів нотаріальної справи по вчиненню нотаріальної дії №883 з укладання договору дарування житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

04.06.2024 від адвоката Булдигіної М.С. надійшла уточнена позовна заява.

04.06.2024 в судовому засідання адвокатом Мироненко О.П. заявлено клопотання про відкладення розгляду справи через те, що він не отримував позовну заяву з додатками. Клопотання адвоката судом було задоволено та відкладено підготовче засідання на 26.08.2024.

26.08.2024 в судовому засіданні представник позивача просила суд замінити третю особу: приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Коноваленко О.В. на приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Саламатову М.В., оскільки саме вона посвідчувала договір дарування житлового будинку; витребувати у останньої засвідчену копію нотаріальної справи №883 з укладання договору дарування житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

З 26.08.2024 представляє інтереси позивача ОСОБА_1 адвокат Ємельянова О.О.

Ухвалою суду від 26.08.2024 приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Саламатову М.В. залучено до справи у якості третьої особи, яка не заявляє вимог щодо предмету позову. Витребувано у приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Саламатової М.В. засвідчену копію нотаріальної справи №883 з укладання договору дарування житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

09.09.2024 на виконання ухвали суду 26.08.2024 від приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Саламатової М.В. надійшла завірена копія договору дарування житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , з усіма належними документами. Окрім того, приватний нотаріус просила суд провести судове засідання без її участі.

10.09.2024 від представника відповідачів адвоката Мироненка О.П. надійшло клопотання про витребування доказів.

10.09.2024 в судовому засіданні представниками сторін заявлено клопотання про ознайомлення з матеріалами справи. Судом задоволено клопотання адвокатів та відкладено розгляд справи.

19.09.2024 від представника відповідачів адвоката Мироненка О.П. надійшло клопотання про витребування доказів.

27.09.2024 через канцелярією суду від представника відповідачів адвоката Мироненка О.П. надійшла заява про відвід судді Звєздової Н.С.

01.10.2024 в судовому засіданні у задоволенні клопотання адвоката Мироненка О.П. про витребування доказів судом було відмовлено.

Ухвалою суду від 01.10.2024 у задоволенні заяви представника відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_5 адвоката Мироненка О.П. про відвід головуючого судді Звєздової Н.С. від розгляду цивільної справи відмовлено.

01.10.2024 ухвалою суду закрито підготовче провадження ат призначено справу до розгляду.

Ухвалою суду від 31.01.2025 Клопотання адвоката Мироненка О.П. про зупинення провадження по справі - задоволено. Розгляд цивільної справи № 336/1642/24 по вказаному позову зупинено. Зобов`язано адвоката Мироненка О.П. повідомити суд про результати розгляду цивільної справи за №336/8981/24 (провадження 2/336/477/2025) по цивільній справі за позовом ОСОБА_5 , ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог, щодо предмета спору: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькій області Управління державної реєстрації Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Коноваленко Олена Вікторівна про встановлення батьківства, визнання протиправним та скасування свідоцтва на 1/2 частину у праві на спадщину за законом після сина.

Постановою Запорізького апеляційного суду від 09.06.2025 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, вище вказану ухвалу залишено без змін.

Ухвалою суду від 24.02.2025, за клопотання представника відповідача адвоката Соколової Н.І. відновлено провадження по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в особі законного представника ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Коновалено Олена Вікторівна, приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Саламатова Марина Володимирівна про визнання недійсним договору дарування житлового будинку.

12.02.2026 від адвоката Мироненка О.П. надійшла заява про відвід судді Звєздової Н.С. з вище вказаних підстав.

З заявленого адвокатом відводу вбачається, що він вважає дії судді дають підстави вважати, що суддя прямо чи побічно заінтересована у результаті розгляду справи, а також наявні інші обставини, які виникають сумніви в об`єктивності та неупередженості судді.

Відповідно до ч.4 ст.36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

З урахуванням вимог ч. 4 ст. 36 ЦПК України, посилання адвоката на те, що він вважає дії судді дають підстави вважати, що суддя прямо чи побічно заінтересована у результаті розгляду справи, а також наявні інші обставини, які виникають сумніви в об`єктивності та неупередженості судді, - є безпідставним, з огляду на вищевикладені в ухвалі обставини.

Таким чином, адвокатом не зазначені обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді, а також заінтересованості в результаті розгляду справи.

Щодо не збереження технічного запису, а саме аудіо запису, судового засідання від 05.02.2026, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог статті 227 ЦПК України суд заслухав вступне слово представників сторін, а саме представника позивача ОСОБА_1 адвоката Ємельянової О.О., представника відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_5 адвоката Мироненка О.П., представника відповідача ОСОБА_7 адвоката Соколової Н.І.

Після заслуховування вступних промов, на виконання вимог ст. 229 ЦПК України, суд перейшов до стадії дослідження письмових доказів, які наявні в матеріалах справи.

Під час дослідження письмових доказів адвокат Мироненко О.П. звертав увагу суду на деякі документи, які мають значення по справі.

Після з`ясування всіх обставин справи та перевірки їх доказами головуючий постановив ухвалу про закінчення з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами та перейшов до судових дебатів.

Суд наголошує, що протягом всього часу розгляду справи адвокат Мироненко О.П. неодноразово клопотав про незатягування розгляду справи з винесенням відповідного рішення.

Враховуючи викладене, той факт, що цивільна справа перебуває в провадженні майже два роки, суд перейшов до стадії судових дебатів.

Разом з цим, в судовому засіданні перед судовими дебатами адвокат Мироненко О.П. заявив клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із тим, що він не готовий до судових дебатів. Клопотання адвоката Мироненка О.П. судом було задоволено та відкладено розгляд справи на 18.02.2026 на 15.00 годину.

Всі вище вказані обставини підтверджуються протоколом судового засідання №5854385 від 05.02.2026.

09.02.2026 адвокат Мироненко О.П. ознайомився з матеріалами справи.

10.02.2026, після надання адвокату для ознайомлення з матеріалами справи, судом було встановлено, що звукозапис судового засідання з технічних причин не відтворюється, що підтверджується актом від 10.02.2026, який підписаний суддею Звєздовою Н.С., секретарем судового засідання Іванченко О.С. та керівником апарату суду Захаровим Ю.В.

Відповідно до ч. 2 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Частиною 6 ст. 84 ЦПК України встановлено, що будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Відповідно до ч.7 ст.81 ЦПК України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно п. 2. ч. 1 ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право подавати докази, яке у взаємозв`язку з положеннями ст. 44 повинно використовуватись добросовісно, а не всупереч завданню судочинства. Відповідно до п. 2 та 4 ч. 2 ст. 43 ЦПК учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази. Завдання законодавця при регламентації конструкції доказування полягає у забезпеченні гармонічного поєднання активності сторін та суду в цивільному судочинстві. Активність сторін відбиває приватноправові засади змагального процесу, а активність суду публічно-правовий інтерес у ефективності відправлення правосуддя. Можливість збирання доказів судом за власною ініціативою за чинним ЦПК України мають обґрунтовуватися не виключно через призму змагальності, однак і з урахуванням принципу пропорційності в контексті завдань та мети цивільного судочинства. Положення процесуального законодавства щодо можливості витребування доказів за ініціативою суду у випадку недобросовісної поведінки сторони щодо доказів покликане зберегти баланс між змагальністю сторін, що забезпечує реалізацію приватноправового інтересу у цивільному судочинстві, та активністю суду в контексті принципу суддівського керівництва процесом, що відбиває публічно-правовий інтерес в ефективності цивільного судочинства. Необхідність збереження відповідного балансу прямо випливає із норми, що регулює завдання цивільного судочинства, якими є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Згідно з п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово робив висновок, що принцип правової визначеності є одним з фундаментальних аспектів верховенства права (рішення у справах «Брумареску проти Румунії», «Стіл та інші проти Сполученого Королівства» та ін.).Принцип правової визначеності являє собою сукупність вимог до організації та функціонування правової системи з метою забезпечення перш за все стабільного правового становища індивіда шляхом вдосконалення процесів правотворчості та правозастосування. Принцип покликаний надати можливість учасникам правовідносин передбачити результати своїх дій, набуття відповідних прав та обов`язків. Це передбачає і прогнозованість судових рішень за результатами розгляду спорів.

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що заявлений адвокатом Железняком В.К. відвід є необґрунтованим.

Згідно з ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Оскільки заява про відвід надійшла до суду більш як за три дні до проведення судового засідання, заявлений адвокатом відвід визнаний судом необґрунтованим, то заяву про відвід необхідно передати до канцелярії суду для вирішення питання про визначення судді у порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України - для вирішення питання про відвід.

Керуючись статтями 36, 39, 40, 260, ЦПК України, суд, -

постановила:

Визнати заявлене адвокатом Мироненко Олександром Павловичем заяву про відвід судді Звєздової Наталії Сергіївни у цивільній справі №336/1642/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в особі законного представника ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Коновалено Олена Вікторівна, приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Саламатова Марина Володимирівна про визнання недійсним договору дарування житлового будинку - необґрунтованою.

Передати заяву адвоката Мироненка Олександра Павловича про відвід судді Звєздової Наталії Сергіївни у цивільній справі №336/1642/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в особі законного представника ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Коновалено Олена Вікторівна, приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Саламатова Марина Володимирівна про визнання недійсним договору дарування житлового будинку, до канцелярії суду - для її вирішення у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

У відповідності до вимог ст. 353 ЦПК України, ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу суду, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, відповідно до п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції.

Суддя: Н.С. Звєздова