справа № 753/8307/25
провадження № 2-п/753/8/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" лютого 2026 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Начичко І.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 10 грудня 2025 року по справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», що також є правонаступником Публічного акціонерного товариства «Київенерго», до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги з централізованого опалення, постачання теплової енергії, централізованого постачання гарячої води й абонентське обслуговування, з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості, й пені,суд -

ВСТАНОВИВ:

Відповідачка ОСОБА_1 в особі представника адвоката Казачука Ю.С. звернулась до суду із заявою від 30 грудня 2025 року, яка надішла до суду 05 січня 2026 року, й передана судді 16 січня 2026 року, про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м.Києва від10 грудня 2025 року по справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», що також є правонаступником Публічного акціонерного товариства «Київенерго», до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги з централізованого опалення, постачання теплової енергії, централізованого постачання гарячої води й абонентське обслуговування, з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості, й пені.

Заява мотивована тим, що вона (відповідачка ОСОБА_1 ) не з`явились 10.12.2025 року в судове засідання з поважних причин (перебування на реабілітації після проведеного 27.11.2025 року хірургічного втручання), а докази, на які посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, зокрема, необгрутованість й недоведеність позивачем позовних вимог вцілому, оскільки заборгованість визначена позивачем без врахування фактичних показників лічильників гарячої води та тепла, не враховано, що ОСОБА_2 має пільги відповідно до ст.12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», користується знижною 75% на оплату житлово-комунальних послуг, й 01.12.2025 року вона отримала від позивача рахунок-повідомлення про оплату житлово-комунальних послуг, які нею оплачені вцілому відповідно до такого рахунку, й вважає, що жодних заборгованостей перед позивачем немає, що є підставою для закриття провадження по справі.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Представник відповідачки ОСОБА_1 ОСОБА_3 , діючий на підставі ордера адвоката про надання правової допомоги від 30.12.2025 року (а.с.153), в судовому засіданні заяву підтримав та просив її задовольнити - скасувати заочне рішення та призначити справу до судового розгляду із викликом в судове засідання сторін, за наслідоком розгляду справи закрити провадження у зв`язку із відсутність предмета спору унаслідок сплати відповідачкою коштів по рахунку отриманих житлово-комунальних послуг станом на 01.12.2025 року, зазначених позивачем.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення- рекомендованою поштою з повідомленням про вручення, розміщеним оголошенням на офіційному сайті судової влади (суду).

Позивач в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення- рекомендованою поштою з повідомленням про вручення, засобами електронного зв`язку, які доставлено завчасно до судового засідання, розміщеним оголошенням на офіційному сайті судової влади (суду).

Позивачем подано 10 лютого 2026 рокузаяву про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 10 грудня 2025 року за відсутності представника позивача за наявними матеріалами справи, вказавши, що матеріали справи містять заяву позивача про розгляд заяви за його відсутності з підтриманням позовних вимог, заперечуючи щодо доводів заяви ОСОБА_1 про скасування заочного рішення.

Суд вважає, що неявка осіб, належним чином повідомлених про час та місце засідання про перегляд заочного рішення не перешкоджає розгляду заяви відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України.

Враховуючи, що в матеріалах справи та поданої заяви достатньо даних про права та взаємовідносини сторін в межах розгляду заяви про перегляд заочного рішення суду, форму судочинства - спрощеного провадження із викликом в судове засідання сторін, суд визнав можливим вирішити заяву про переглад заочного рішення за відсутності позивача, відповідача ОСОБА_2 , на підставі наявних у ній матеріалів, та за погодженням сторін, за участі представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Казачука Ю.С.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»).

Поряд з цим, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі "Шульга проти України", № 16652/04).

У постанові Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 907/425/16 викладено позицію, що неявка осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час та місце судового розгляду справи є їх волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав, а тому не може бути перешкодою для розгляду судом питання по суті.

Верховний Суд в постанові від 01 жовтня 2020 року по справі №361/8331/18 висловився, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Наведені обставини свідчать, що сторони завчасно повідомлені про розгляд заяви судом, а виходячи з положень ст.13 ЦПК України кожна сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, у тому числі, правом визначити свою участь в судовому засіданні.

Суд, вислухавши пояснення представника відповідачки Казачука Ю.С., діючого на підставі ордера адвоката про надання правової допомоги від 30.12.2025 року (а.с.153), його доводи та заперечення, дослідивши матеріали цивільної справи та матеріали заяви про перегляд заочного рішення, доводи заяви, у їх сукупності, вважає, що вимоги заяви про скасування заочного рішенняне обґрунтовані, обставини, викладені в заяві не підтверджуються наявними в матеріалах справи, та встановленими в ході судового засідання доказами.

Так, заочним рішення Дарницького районного суду м. Києва від 10 грудня 2025 року позов Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», що також є правонаступником Публічного акціонерного товариства «Київенерго», до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги з централізованого опалення, постачання теплової енергії, централізованого постачання гарячої води й абонентське обслуговування, з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості, й пені, задоволено.

Цим рішенням стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 , на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», код ЄДПРОУ - 40538421, 113 500 (сто тринадцять тисяч п`ятсот) грн. 18 (вісімнадцять) коп. - заборгованості за надані послуги з централізованого опалення, постачання теплової енергії, централізованого постачання гарячої води й абонентське обслуговування, з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості, й пені.

Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 , на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», код ЄДПРОУ - 40538421, 3 028 (три тисячі двадцять вісім) грн. 00 (нуль) коп. - судового збору, оскільки встановлено, що відповідач ОСОБА_2 звільнений від сплати судового збору як учасник бойових дій (а.с.93), а тому судовий збір в сумі 3 028 грн. 00 коп. підлягає стягненню з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача (а.с. 145-152).

Відзиви на позов відповідачами не подані без поважних причин, а надані ними письмові пояснення підлягали залишенню без розгляду із таких правових підстав, про що зазначено у такому рішенні.

Так, копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду (частина четверта статті 178 ЦПК України).

До відзиву додаються: 1) докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи (частина п`ята статті 178 ЦПК України).

У строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову (пункт 1 частини першої статті 191 ЦПК України).

Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи (частина перша, третя статті 83 ЦПК України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (частини восьма статті 83 ЦПК України).

Копії доказів, що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними (частина дев`ята статті 83 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 листопада 2020 року у справі № 760/16979/15-ц (провадження № 61-4848св19) вказано, що:

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом вимог частин третьої, четвертої статті 83 ЦПК України, відповідач повинен подати докази разом з поданням відзиву на позовну заяву. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано, причини, з яких не може бути подано доказ у зазначений строк, докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від нього дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом (частина перша статті 126 ЦПК України)".

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року в справі № 161/4985/17 (провадження № 14-71 цс 19) вказано, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи: позовній заяві; відзиві на позовну заяву (відзиві); відповіді на відзив; запереченнях; поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву (частини перша та друга статті 174 ЦПК України). Заяви по суті справи мають бути оформлені згідно з вимогами статей 175-181 ЦПК України.

Щодо процесуальних питань при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань (частина перша статті 182 ЦПК України), які у разі подання у письмовій формі повинні бути оформлені згідно з вимогами статті 183 ЦПК України.

Копії доказів, що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними (частина дев`ята статті 83 ЦПК України).

Доказів надсилання (надання) копій доданих до писомових пояснень по справі документів, які не є публічно доступними, іншим учасникам справи або доказів наявності у них всіх цих документів відповідач суду не надав.

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду (частина четверта статті 183 ЦПК України).

Наведені обставини свідчать, що сторони завчасно повідомлені про розгляд справи судом.

Виходячи з положень ст.13 ЦПК України кожна сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, у тому числі, правом визначити свою участь в судовому засіданні.

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відтак, за матеріалами справи відповідачі вцілому, зокрема, й відповідачка ОСОБА_1 , вважалися належно повідомленими про час розгляду.

Посилання ОСОБА_1 про те, що вона не з`явились 10.12.2025 року в судове засідання з поважних причин (перебування на реабілітації після проведеного 27.11.2025 року хірургічного втручання), не підтверджено належними доказами, адже Договір про надання медичних послуг від 27.11.2025 року, укладений нею із ТзОВ "Адоніс-Лаб", не містить виду наданої медичної послуги, діагнозу захворювання/хвороби, а посилання такої заявниці на хірургічне втручання, не містить виду наданої медичної (лікувальної послуги) як хірургічне втручання, й період, зазначний нею до 10.12.2025 року, не включає як реабілітацію (а.с.159-162, 163).

А тому доводи заяви суд відхиляє, як такі, що не відповідають матеріалам справи.

У розумінні «справедливого балансу» між сторонами, який вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (справи «Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands», рішення ЄСПЛ від 27 жовтня1993 р., заява № 14448/88, п. 33, та «Ankerl v. Switzerland», рішення ЄСПЛ від 23 жовтня1996 р., заява № 17748/91, п. 38, судом забезпечено дотримання вказаного права відповідача.

Відповідно, доводи заяви про те, що суд порушив принципи змагальності та рівності сторін, спростовується матеріалами справи й висновками суду, викладеними у рішенні суду з урахуванням письмових пояснень відповідачки ОСОБА_1 про необґрунтованість позовних вимог, її особисте погодження про розгляд справи за її відсутності, про що в матеріалах справи міститься її заява (а.с.108), адже виходячи з положень ст.13 ЦПК України кожна сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, у тому числі, правом визначити свою участь в судовому засіданні.

Відповідно до частини 1 статті 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовом у засіданні.

А відповідно до частини 1 статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто процесуальним законом передбачені обов"язкові сукупні умови для скасування заочного рішення.

Проте, судом встановлено, що законні підстави для задоволення заяви про перегляд заочного рішення відсутні за недоведеності відповідачем вказаних ознак сукупних умов для скасування заочного рішення.

Так, відповідачка ОСОБА_1 неодноразово (двічі) на: 12.08.2025 року 12.30 год., 10.12.2025 року 12.30 год., належним чином повідомлялась судом про час та місце розгляду справи, що підтверджується судовими повістками надісланими рекомендованою поштою з повідомленням про вручення, розпискою ОСОБА_1 від 21 липня 2025 року про отримання копії позовної заяви, ухвали суду, судової повістки про призначене на 12.08.2025 року 12.30 год. судове засіданн (а.с.87), письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 31.07.2025 року по справі (а.с.88-92), заявою ОСОБА_1 від 31.07.2025 року адресованою до суду про неможливість її бути присутньою під час розгляду справи з причини перебування за кордоном, як й ОСОБА_2 , який перебуває на службі, з погодженням проведення розгляду справи без її та ОСОБА_2 участі (а.с.108),й із яких вбачається про обізнаність ОСОБА_1 та її інформованість про рух справи, час та місце розгляду справи, й з огляду на це такий відповідач мав достатньо часу для подачі відзиву на позов (з 21.07.2025 року), проте таким процесуальним правом не скористався без поважних причин, причини поважності щодо не подання відзиву на позовну заявузаява не містить, й у судовому засіданні доводи її представником не наведені.

Окрім того, посилання представника відповідачки адвоката Козарука Ю.С. на сплату ОСОБА_1 станом на 01.12.2025 року рахунку за житлово-комунальні послуги відповідно до платіжної квитнації, сформованої позивачем за місяць станом на 01.12.2025 року (за листопад) (а.с.167), що вказаує на відсутность предмету спору, не є обрунованим, й не відповідає матеріалам справи, оскільки відповідачкою частково, а саме після постановлення (10.12.2025 року) рішення суду, а саме 29.12.2025 року сплачено кошти на користь позивача за рахунком за житлово-комунальні послуги відповідно до платіжної квитнації за листопад 2025 рок у таких сумах: 1 746 грн.54 коп., 913 грн. 30 коп., 321 грн. 08 коп., 8 133 грн. 67 коп. (а.с.167, 168, 159, 170, 171), не вказує на відсутність предмета спору, адже предметом спору була заборгованість в сумі 113 500 грн. 18 коп., й не є підставою для скасування заочного рішення.

Положеннями статті 83 ЦПК України визначені правила подання сторонами та іншими учасниками справи доказів по справі, й такі правила відповідачем не дотримані без поважних причин.

Й, докази, на які станом на подачу заяви про перегляд заочного рішення посилається представник відповідача, не мають істотного значенняй не можуть вплинути на ухвалене заочне рішення, а тому суд відхиляє такі доводи.

Подача відповідачем доказів після постановлення судового рішення у справі представником відповідача, зміна позиції відповідача до постановлення рішення та після такого, не є підставами для поновлення процесуального спроку й скасування заочного рішення, а вказує на зловживання процесуальними правами, як й часткова сплата відповідачем заборгованості після постановлення судового рішення не є підствою для скасування заочного рішення.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом (частина перша статті 126 ЦПК України).

За таких процесуальних підстав заява задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного та, п.9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 10 грудня 2025 року по справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», що також є правонаступником Публічного акціонерного товариства «Київенерго», до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги з централізованого опалення, постачання теплової енергії, централізованого постачання гарячої води й абонентське обслуговування, з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості, й пені, - залишити без задоволення.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Копію ухвали невідкладно вручити присутнім в залі суду сторонам, відсутнім - надіслати рекомендованою поштою з повідомленням про вручення для відома.

СУДДЯ: