Справа № 642/7062/25
Провадження № 2-п/642/13/26
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 березня 2026 року м. Харків

Суддя Холодногірського районного суду міста Харкова Гримайло А.М., розглянувши заяву відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 27.01.2026 у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК ЄВРОКРЕДИТ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Холодногірського районного суду м.Харкова від 27.01.2026 позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК ЄВРОКРЕДИТ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК ЄВРОКРЕДИТ» (, місцезнаходження: 49001, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, пров. Ушинського, буд. 1, офіс 105) заборгованість за Кредитним договором № TDB.2021.0091.11761 від 29.04.2021 в загальному розмірі 55 623 (п`ятдесят п`ять тисяч шістсот двадцять три) грн. 62 коп., що складається із: заборгованості за кредитом (в тому числі прострочена) - 18 996,02 грн.; заборгованості по сплаті відсотків (в тому числі прострочена) - 36 627,60 грн.; витрати зі сплати судового збору у розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн. 40 коп. та витрати на правову допомогу у розмірі 5000 (п`ять тисяч) грн. 00 коп.

02.03.2026 через систему «Електронний суд» відповідачка ОСОБА_1 звернулася до Холодногірського районного суду м.Харкова із заявою про перегляд заочного рішення суду, в якій просить суд поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення у справі №642/7062/25 (провадження № 2/642/422/26) на підставі ч. 34 ст. 284 ЦПК України.

Прийняти цю заяву до розгляду. Скасувати заочне рішення Холодногірського районного суду м. Харкова від 27.01.2026 у справі № 642/7062/25 (провадження № 2/642/422/26) та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду від 03.03.2026 справа № 642/7062/25 передана на розгляд судді Гримайло А.М.

Ознайомившись із матеріалами заяви про перегляд заочного рішення, суддя приходить до висновку про залишення її без руху, виходячи з наступного.

Порядок подання заяви про перегляд заочного рішення регулюється ст.284-286 ЦПК України.

Відповідно до ст. 285 ЦПК України: 1.Заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі. 2.У заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку; 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причини неподання відзиву, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів. 3.Заява про перегляд заочного рішення підписується особою, яка її подає. 4.До заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів. 5.До заяви про перегляд заочного рішення, поданої представником відповідача, додається довіреність або інший документ, який підтверджує його повноваження. 6.До заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору. 7. До заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник. 8. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Так, положення ч.6 ст. 285 ЦПК України передбачає, що до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

Проте, всупереч положенням ч. 6 ст. 285 ЦПК України, відповідачкою не додано документ про сплату судового збору.

Разом з тим, з тексту заяви про перегляд заочного рішення вбачається, що ОСОБА_1 просить відстрочити сплату судового збору за подання цієї заяви на строк 10 (десять) календарних днів (з огляду на мій майновий стан/тимчасову відсутність коштів).

Згідно з ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у ч. 1 цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1)розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у ч. 1 цієї статті.

Нормами ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» передбачено право суду, а не обов`язок щодо звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

З аналізу вказаних норм законодавства вбачається, що особа, яка заявляє клопотання про відстрочення сплати судового збору, повинна навести у своєму клопотанні доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплати ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Отже, єдиною підставою для розстрочення/відстрочення/звільнення від сплати судового збору є майновий стан сторони.

Водночас, заявником не надано жодного доказу на підтвердження своєї малозабезпеченості, окрім зазначеного, не надано доказів, які у своїй сукупності підтверджували відсутність доходів ОСОБА_1 , зокрема: банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, документи про заборгованість за комунальні послуги, документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження, відомості про відсутність рухомого чи нерухомого майна, від яких заявник може отримувати доходи, тощо.

У пункті 1 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 № 10 роз`яснено, що судові витрати передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду.

Положення п. 1 ст.6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» ("Kreuz v. Poland") від 19.06.2001, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» ("Shishkov v. Russia") від 20.02.2014, пункт 111).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26.07.2005, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26.07.2005, пункти 63-64).

У зв`язку з цим, під час здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Згідно з ч. 3 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У ст. 129 Конституції України, однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відмова у звільненні від сплати судового збору, відстрочці або розстрочці його сплати не порушує положення п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (про право на справедливий суд), оскільки не перешкоджає вказаній особі у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови звільнення від сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

Суд, дослідивши матеріали заяви дійшов висновку, що вимоги відповідачки про відстрочення оплати судового збору задоволенню не підлягають, при цьому виходить з того, що обставини, на які заявник посилається, жодним чином не підтверджені.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 285 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, фізичною особою необхідно сплатити судовий збір 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» у

2026 році прожитковий мінімум працездатних осіб з 1 січня 2026 року становить 3 328 гривень.

Відповідно до п.п. 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення фізичною особою ставка судового збору 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

У зв`язку з наведеним, сума судового збору, яка підлягає сплаті заявником ОСОБА_1 становить 532,48 грн (3328 грн * 0,2 = 665,60 грн% 665,60 грн * 0,8 = 562,48 грн).

Судовий збір у даній справі має бути сплачено позивачем на рахунок з наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК Харків обл/мХар Холодног/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37874947, банк отримувача - Казначейство України(ел. адм. подат.), рахунок отримувача UA0020656, код класифікації доходів бюджету - 22030101. Вказати призначення платежу: 101 РНОКПП: ______; Судовий збір, за заявою ______, Холодногірський районний суд м. Харкова.

Таким чином, заявнику необхідно надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення в сумі 562,48 гривень або копії документів, що підтверджують підстави звільнення її від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.8ст. 285 ЦПК України, до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення ст. 185 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175,177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, заява підлягає залишенню без руху з підстав не сплати заявником судового збору.

Керуючись ст. ст.185,260,261,284,285 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення оплати судового збору відмовити.

Заяву відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 27.01.2026 у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК ЄВРОКРЕДИТ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без руху та надати заявнику 5 - денний термін з моменту отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити заявнику, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. М. Гримайло