ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Єдиний унікальний номер 644/5658/24
Номер провадження 22-з/818/6/26
У Х В А Л А

14 січня 2026 року м. Харків

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді (судді-доповідача) - Мальованого Ю.М.,

суддів Маміної О.В., Люшні А.І.,

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 адвоката Авілової Олени Михайлівни про виправлення описки у постанові Харківського апеляційного суду від 23 травня 2025 року по справі № 644/5658/24 за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання, абонентської плати за індивідуальним договором з постачання теплової енергії, заборгованості за технічне обслуговування,

В С Т А Н О В И В:

У липні 2024 року Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі» (далі - КП «ХТМ») звернулось до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання, абонентської плати за індивідуальним договором з постачання теплової енергії, заборгованості за технічне обслуговування.

Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02 грудня 2024 року позовні вимоги КП «ХТМ» задоволено частково.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на користь КП «ХТМ» заборгованість за послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання, абонентської плати за індивідуальним договором з постачання теплової енергії, абонентської плати за індивідуальним договором з постачання гарячої води, за технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання та гарячої води за період з 02 квітня 2017 року по 31 травня 2024 в розмірі 17601,11 грн, 3% в розмірі 342,30 грн та інфляційні втрати в розмірі 922,02 грн, а всього 18865,43 грн.

В іншій частині в задоволенні позову - відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на користь КП «ХТМ» 1074,65 грн судового збору з кожного.

Постановою Харківського апеляційного суду від 23 травня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Зменшено розмір заборгованості, що підлягає солідарному стягненню з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на користь КП «ХТМ» за послуги теплопостачання з 18865,43 грн до 17160 грн 51 коп.

Зменшено розмір судового збору, що підлягає стягненню з ОСОБА_2 на користь КП «ХТМ» з 1074,65 грн до 993 грн 49 коп.

Зменшено розмір судового збору, що підлягає стягненню з ОСОБА_1 на користь КП «ХТМ» з 1074,65 грн до 756 грн 58 коп.

Ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 10 грудня 2024 року скасовано та ухвалено нове судове рішення.

Заяву ОСОБА_1 задоволено частково.

Стягнуто з КП «ХТМ» на користь ОСОБА_1 3000 грн витрат на правничу допомогу.

23 червня 2025 року представник ОСОБА_1 - Авілова О.М. звернулась з заявою про виправлення описки у вказаній постанові суду апеляційної інстанції.

Заява мотивована тим, що як в нарахуваннях в таблицях стягувачів, так і розрахунках в рішеннях районного і апеляційного судів є похибки, а тому наявні підстави для здійснення перерахунку заборгованості Відповідачів перед КП "КТМ" у відповідності до наведених нею розрахунків в заяві.

По послуги з постачання теплової енергії КП «ХТМ» нараховано 65578,82 грн, споживачами сплачено 70335,94 грн. Переплата споживачами складає 4757,12 грн, яку позивач має повернути.

По послузі з централізованого постачання гарячої води КП «ХТМ» за період з 01 березня 2017 року до 31 травня 2024 року «КП «ХТМ» нараховано за 3 м3 19099,41 грн, сплачено споживачами за 3 м3 20617,81 грн. Переплата складає 1518,4 грн.

За таких обставин по послугам з постачання теплової енергії та з централізованого постачання гарячої води позивач - КП «ХТМ» повинно повернути споживачам 6275,52 грн. (4757,12 грн + 1518,4 грн = 6275,52 грн), а споживачі повинні заплатити КП «ХТМ» борг за послуги за абонентське обслуговування по послузі з постачання теплової енергії , за послуги з постачання гарячої води 958,2 грн. Отже, КП «ХТМ» повинен повернути споживачам 5317,32 грн (6275,52 - 958,2).

Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінкові форми слів, застосування русизмів і діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо), або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення). Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Суд, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності.

Суд вправі здійснити технічну заміну елементу, яка є очевидною й такою, що в подальшому може ускладнити виконання судового рішення.

Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Отже, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

У постанові Верховного Суду від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11 (провадження № 61-13870св20) зазначено, що: «описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 листопада 2024 року у справі № 990/162/23 (провадження № 11-240заі24) зазначено, що вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як вбачається зі змісту заяви про виправлення описки доводи ОСОБА_1 зводяться до незгоди з сумою, що підлягає стягненню, тобто зі змістом судового рішення.

Між тим, зазначеній обставини не є підставою для виправлення описки у розумінні статті 269 ЦПК України.

У разі з незгоди з судовим рішення ОСОБА_1 не позбавлена можливості оскаржити рішення суду у касаційному порядку.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Авілової Олени Михайлівни про виправлення описки у постанові Харківського апеляційного суду від 23 травня 2025 року залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її підписання суддями безпосередньо до Верховного Суду.

Повне судове рішення складено 14 січня 2026 року

Головуючий Ю.М. Мальований

Судді О.В. Маміна

А.І. Люшня