КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

6 січня 2026 року місто Київ

Справа № 357/9324/21

Апеляційне провадження № 22-ц/824/5386/2026

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської областівід 20 грудня 2021 року (у складі судді Бебешко М. М.)

у справі за позовом публічного акціонерного товариства «Банк «КЛІРИНГОВИЙ ДІМ» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 грудня 2021 року задоволено заяву.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства «Банк «КЛІРИНГОВИЙ ДІМ» заборгованість за кредитним договором № 8104 від 16 листопада 2020 року у розмірі 221 699, 51 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства «Банк «Кліринговий дім» 3 325, 50 грн. судового збору.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 5 листопада 2025 року.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, представник відповідача5 грудня2025 року, подала засобами поштового зв`язку до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, якою просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову.

30 грудня 2025 року до Київського апеляційного суду надійшли витребувані матеріали цивільної справи з суду першої інстанції.

Крім того, в апеляційній скарзі просить звільнити від сплати судового збору у зв`язку з тим, що відповідач наразі не має доходів, а тому негайно сплатити судовий збір не вбачається за можливе.

Перевіривши зміст клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, вважаю що дане клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

В п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно п. 1. ч.1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу.

Відповідно до ч. 3 ЗУ «Про судовий збір», при визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутне матеріальне становище скаржника, що відповідно унеможливлює здійснити оплату судових витрат.

Скаржником до апеляційної скарги додано Довідки Пенсійного фонду України Форми ОК-5 та ОК-7 за 2011-2021 роки. Однак такі докази безумовно не підтверджують те, що відповідач знаходиться в скрутному майновому становищі, а розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу відповідача - фізичної особи за повний попередній календарний рік (за 2024 рік).

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (див. постанову Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження № К/9901/14384/18).

Апеляційний суд зауважує, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний майновий стан заявника для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (довідка про доходи за календарний рік, який передує року подання до суду апеляційної скарги, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, довідка про перебуванні скаржника на утриманні іншої особи, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо).

Відтак, заявляючи про звільнення скаржника від сплати судового збору, відповідачем не було подано доказів свого скрутного майнового становища в період, який може бути врахований за ст. 8 ЗУ «Про судовий збір».

Таким чином, посилання скаржника на неможливість сплатити судовий збір є недоведеним.

З огляду на зазначене відсутні законні підстави для звільнення від сплати судового збору, у зв`язку з чимклопотання задоволенню не підлягає.

Згідно пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, сума судового збору становить - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент подання позовної заяви), ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 921 грн 00 к.

Оскільки при подачі позовної заяви судовий збір за майнову вимогу підлягав сплаті у розмірі 3 325,49 грн, то при подачі апеляційної скарги необхідно було сплатити 4 988,23 грн (3 325,49х150%).

Таким чином, ОСОБА_2 необхідно сплатити 4 988 грн 23 коп на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Солом.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

та надати до суду оригінал квитанції про сплату вказаних коштів.

Враховуючи вищенаведене, скаржнику необхідно подати до Київського апеляційного суду оригінал документу про сплату судового збору.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, недоліки необхідно усунути в строк який не може перевищувати 5 днів з дня отримання даної ухвали.

Таким чином, вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, тому апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для подачі квитанції про сплату судового збору.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В.

УХВАЛИВ

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 грудня 2021 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків не більше 10-ти днів з дати отримання ухвали.

Недоліки необхідно усунути шляхом подачі апеляційному суду оригіналу документу про сплату судового збору.

Попередити заявника, якщо у визначений судом строк не подасть докази сплати судового збору, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

У разі не усунення недоліків до вказаного строку, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Суддя Желепа О.В.