Головуючий у суді першої інстанції: Самуха В.О
У Х В А Л А

27 січня 2026 року місто Київ

справа № 367/7989/25 провадження № 22-ц/824/7057/2026

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І.,

вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 5 грудня 2025 року в справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮНІТ КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 5 грудня 2025 року позовні вимоги ТОВ «ЮНІТ КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ЮНІТ КАПІТАЛ» заборгованість за договором № 980916043 від 15 серпня 2019 року у сумі 15 410,14 гривень, що включає: 8 329,64 гривень - заборгованість за тілом кредиту, 7 080,50 гривень - заборгованість за процентами.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ЮНІТ КАПІТАЛ» 4 000 гривень, як компенсацію витрат на професійну правничу допомогу.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ЮНІТ КАПІТАЛ» 1 574,56 гривні, як компенсацію витрат зі сплати судового збору за подання позовної заяви..

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, ОСОБА_1 8 грудня 2025 року через підсистему «Електронний суд» подала апеляційну скаргу.

Проте апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду апеляційним судом, оскільки особою яка її подала не сплачено судовий збір.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить звільнити її від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду, оскільки вона є дружиною учасника бойових дій, що підтверджується відповідними документами, а також є матір`ю трьох дітей та знаходиться у складному матеріальному становищі.

Розглянувши клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку, що таке не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у ч. 1цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у ч. 1 цієї статті.

Тлумачення ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ «SHISHKOV v. RUSSIA» від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору (або відстрочення, розстрочення сплати судового збору), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Такими документами, наприклад, можуть бути довідки: з служби соціального захисту; про відсутність майна та майнових прав; про доходи за минулий 2024 рік з фіскальних органів, про склад сім`ї; про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї; банківські документи про відсутність на рахунку коштів; довідка фіскального органу про відсутність переліку розрахункових та інших рахунків, тощо.

На підтвердження клопотання про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 копію актового запису про шлюб з ОСОБА_2 виданого 6 березня 2025 року, (із застосунку «Дія»), копію свідоцтва учасника бойових дій ОСОБА_2 (із застосунку «Дія»), копію посвідчення виданого Службою у справах дітей та сім`ї Ірпінської міської ради.

Проте, саме по собі перебування у шлюбі з учасником бойових дій не може бути безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору, без належного обґрунтування та підтвердження відповідними документами майнового стану, про що вказано вище. Також з копії посвідчення, виданого Службою у справах дітей та сім`ї Ірпінської міської ради суд позбавлений можливості встановити, що саме це за посвідчення, оскільки окрім дати видачі та дати закінчення дії інших відомостей в копії не вказано.

Оскільки документів, які б підтверджували того, що майновий стан ОСОБА_1 перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору останньою не надано, а тому підстави для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору відсутні.

Таким чином, апеляційна скарга, не може бути прийнята Київським апеляційним судом до провадження, оскільки не відповідає вимогам п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України, а саме: особою, яка подала апеляційну скаргу не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, або докази, які підтверджують неможливість сплати судового збору.

За подання позовної заяви у 2025 році до суду першої інстанції позивач повинен був сплатити судовий збір за одну вимогу майнового характеру в загальному розмірі складає 3028 грн.

Апеляційну скаргу відповідач подала в електронній формі через підсистему «Електронний суд», у зв`язку з чим ставка судового збору обчислюється із застосуванням коефіцієнта 0, 8.

За подання апеляційної скарги на рішення суду апелянт має сплатити судовий збір в розмірі 3633,60 грн. (3028 грн. х 150% х 0, 8).

Враховуючи наведене, відповідачу ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір в розмірі 3633,60 грн. на реквізити Київського апеляційного суду: ГУК м. Києва у Солом`янському районі 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, рахунок отримувача: UA 0026010; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, код класифікації доходу бюджету 22030101 призначення платежу: судовий збір за позовом (за апеляційною скаргою), ((ПІБ) чи назва установи, організації), Київський апеляційний суд, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, буд.2-а.

Особі, яка подала апеляційну скаргу необхідно надати до суду оригінал платіжного документу про сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, суд звертає увагу на те, що ОСОБА_1 не позбавлена можливості повторно подати відповідне клопотання в порядку ст. 8 Закону України «Про судовий збір» або клопотання про зменшення судового збору, за наявності підстав визначених законом, а також подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі /довідку про доходи з фіскальної служби за 2024 рік; довідку з ГУПФУ в м. Києві про доходи за 2024 рік; довідку зі служби соціального захисту тощо/.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліку, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. ст.185, 357 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 5 грудня 2025 року в справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮНІТ КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без руху, надати строк для усунення зазначеного недоліку протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Попередити ОСОБА_1 що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя- доповідач: О.І. Шкоріна