Провадження №: 2/752/1870/26
УХВАЛА

про відмову у витребуванні доказів

19.01.2026 м. Київ

Голосіївський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Кирильчук І. А.,

за участю секретаря Сінчук І. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

У провадженні Голосіївського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа № 752/28600/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду міста Києва від 01 грудня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у зазначеній справі. Розгляд справи у відповідності до частини п`ятої статті 279 ЦПК України вирішено провести в порядку спрощеного позовного провадженням без повідомлення (виклику) сторін. Сторонам роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.

16 грудня 2025 року через систему «Електронний суд» до суду надійшов відзив відповідача ОСОБА_1 на позовну заяву (вх. № 81568).

Разом із відзивом відповідач на спростування доводів позивача, наведених у позовній заяві, просить витребувати докази у порядку, передбаченому статтею 84 ЦПК України. Зокрема, просить витребувати у позивача повний розрахунок боргу, оригінал договору та підтвердження фактичної передачі коштів.

Вивчивши клопотання про витребування доказів, суд приходить до наступного.

Статтею 83 ЦПК України встановлено правила подачі доказів.

Відповідно до частини першої статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно із пунктом 2 частини другої статті 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Тобто, заявляючи клопотання про витребування доказів особа повинна зазначити причини, з яких вона не може одержати цей доказ самостійно, до клопотання обов`язково долучаються письмові докази (відомості), які підтверджують неможливість одержання таких доказів самостійно.

У той же час, подане до суду клопотання про витребування доказів не містить будь-яких посилань на те, що відповідач самостійно звертався до позивача, в якому просив надати відповідні документи, і йому було відмовлено.

Крім того, позивачем до позовної заяви долучено копію кредитного договору з додатками; розрахунок заборгованості; копію підтвердження перерахування коштів за кредитним договором.

У разі не згоди з наведеним розрахунком кредитної заборгованості відповідач в праві надати свій контррозрахунок заборгованості та надати відповідні докази на спростування факту перерахування коштів за кредитним договором.

Також слід зазначити, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, розглядом всіх заявлених клопотань, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позову та на підтвердження обставин, викладених у такому позові, у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується своїми правами, передбаченими ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, клопотання відповідача про витребування доказів задоволенню не підлягає.

Також, у відзиві на позов відповідач ОСОБА_1 просить надати сторонам можливість укласти мирову угоду.

Суд звертає увагу відповідача на те, що згідно з частиною сьомою статті 49 ЦПК України сторони можуть примиритися, у тому числі шляхом медіації, на будь-якій стадії судового процесу. Результат домовленості сторін може бути оформлений мировою угодою.

Відповідно до положень статті 207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

До ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди суд роз`яснює сторонам наслідки такого рішення, перевіряє, чи не обмежені представники сторін вчинити відповідні дії.

Укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі.

Тобто, цивільно-процесуальним законодавством України не передбачено повноважень суду встановлювати певні строки чи зобов`язувати сторони укласти мирову угоду. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

Тобто, укладання мирової угоди це прерогатива сторін, яка має бути досягнута ними самостійно у позасудовому процесі.

Суду не надано будь-яких заяв ні зі сторони позивача, ні зі сторони відповідача про те, що на вирішенні перебування заява відповідача про врегулювання спору шляхом укладання мирової угоди.

На підставі викладеного, керуючись статями 83-84 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів - залишити без задоволення.

Ухвала набирає чинності з моменту її проголошення, оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду .

Суддя І. А. Кирильчук