Провадження № 2/357/672/26
УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

"08" січня 2026 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючий суддя Сомок О.А.,

секретар судового засідання Пугач В.І.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в місті Біла Церква Київської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по сплаті аліментів, пені, 3% річних та індексацію аліментів

ВСТАНОВИВ:

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по сплаті аліментів, пені, 3% річних та індексацію аліментів.

Ухвалою судді від 02.12.2025 прийнято вказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено справу до розгляду на 08.01.2026.

22.12.2025 на адресу суду від ОСОБА_2 надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 про визнання договору про сплату аліментів на дітей (в частині) недійсним.

08.01.2026 сторони в підготовче судове засідання не з`явились, у зв`язку з чим, згідно із ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.

Дослідивши матеріали позовної заяви на предмет дотримання процесуального законодавства під час звернення до суду, суд приходить до висновків про те, що подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивач у позовній заяві повинен викласти зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Позивачу роз`яснюється, що від змісту позовних вимог та їх розміру залежить як процес судового розгляду так і результат цього розгляду, оскільки суду необхідно знати, в яких межах здійснювати розгляд справи, а відповідачу усвідомлювати, які вимоги до нього заявлені, та, в залежності від цього, вибудовувати свою позицію і її аргументацію.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до Цивільно-процесуального кодексу України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За наведеного, чіткий виклад змісту позовних вимог є обов`язком позивача, який він виконує шляхом подання до суду обґрунтованої позовної заяви з додатками, які підтверджують обставини, викладені у позові.

Позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зміст позовних вимог, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

З викладеного вбачається, що предмет позову це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Зміст позову це певна форма захисту, яку просить позивач від суду.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог процесуального законодавства, що забезпечує прийняття суддею заяви та порушення ним провадження у справі.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення проводиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17).

При цьому суд не наділений правом визначати ціну позову.

У позовній заяві позивач просить, окрім іншого, при ухваленні рішення, застосувати наслідки недійсності правочину, передбачені ст.216 ЦК України, та стягнути з ОСОБА_1 на його користь грошові кошти в розмірі сплачені за п.3 договору про сплату аліментів від 14.10.2022, посвідченого приватним нотаріусом Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Корнійчук А.В., зареєстрованого в реєстрі за №4944, в якості додаткових витрат. При цьому, позивач не зазначає, яку саме суму просить стягнути. Ціну позову за позовну вимогу майнового характеру в позові зазначено позивачем - 5287,39 грн., але цю ж суму сплачено, як судовий збір. Не зазначення позивачем суми коштів, які підлягають стягненню унеможливлює визначення ціни позову і, як наслідок робить неможливою перевірку правильності сплаченого судового збору

Окрім того, пунктом п`ять ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В порушення зазначених вимог, позивачем не надано обгрунтування позовної вимоги про застосування наслідків недійсності правочину (не зазначено обгрунтований розрахунок суми, що підлягає стягненню) та до позовної заяви не додано доказів на підтвердження зазначеної вимоги.

Згідно з вимогами ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. ч. 2, 3, 7 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Отже, вказані недоліки в сукупності перешкоджають відкриттю провадження у справі.

У встановлений в ухвалі суду строк, позивач повинен усунути недоліки позову шляхом подання позовної заяви в новій редакції з дотриманням вимог положень ст.175, 177 ЦПК України, а саме: у позовній заяві чітко викласти зміст позовних вимог та, виходячи з цього, визначити ціну позову із зазначенням обгрунтованого розрахунку суми, що стягується;зазначити обставини, якими він обгрунтовує свої вимоги з посиланням на докази, що підтверджують вказані обставини та додати до позовної заяви наявні у позивача докази.

Враховуючи викладене, залишення позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

На підставі вищевикладеного та керуючись, ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання договору про сплату аліментів на дітей (в частині) недійсним - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду

Київської області Олена СОМОК