Єдиний унікальний номер судової справи: 489/8720/25
Номер провадження: 22-ц/812/667/26
У Х В А Л А

03 лютого 2026 року м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого: Крамаренко Т.В.

суддів: Локтіонової О.В., Ямкової О.О.,

вивчивши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Інгульського районного суду м. Миколаєва від 14 січня 2026 року, ухвалене по справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Миколаївська теплоелектроцентраль» (далі - позивач або ПрАТ «Миколаївська ТЕЦ») до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за спожиту теплову енергію,

в с т а н о в и в:

Рішенням Інгульського районного суду м. Миколаєва від 14 січня 2026 року позовні вимоги задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Миколаївська теплоелектроцентраль» заборгованість за спожиту теплову енергію за адресою: АДРЕСА_1 , за період з 01.11.2022 по 01.09.2025 в розмірі 6 547,22 грн. та судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 3028 грн.

Не погодившись з вказаним судовим рішенням, 14 січня 2026 року ОСОБА_1 подала до Миколаївського апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій просить зазначене рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову. Також апеляційна скарга містить клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Однак апеляційне провадження не може бути відкрите, а апеляційну скаргу належить залишити без руху, з огляду на таке.

Так, за правилами пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір» (далі Закон).

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону апеляційна скарга на рішення суду, подана фізичною особою оплачується судовим збором за ставкою у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону, позовна заява майнового характеру, яка подана юридичною особою оплачується за ставкою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік», прожитковий мінімум на одну працездатну особу станом на 1 січня 2025 року становив 3028 грн.

Отже, судовий збір за подання апеляційної скарги становить 4 542 грн (3028 грн х 150%).

Однак, ОСОБА_1 звертаючись до суду з апеляційною скаргою судовий збір не сплатила, натомість просила звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на скрутне матеріальне становище, оскільки на сьогоднішній день вона не працює, самостійно утримує дитину віком 4 роки, аліменти від батька дитини не отримує. Як на підтвердження вказаних обставин, ОСОБА_1 до апеляційної скарги додала копію свідоцтва про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , копію свідоцтва про шлюб та копію рішення суду про розірвання шлюбу.

Натомість будь яких доказів про наявність чи відсутність доходів за 2025 рік ОСОБА_1 до апеляційної скарги не додано.

Питання звільнення від сплати судового збору, як складової судових витрат, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати регулюються статтею 136 ЦПК України, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Також питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір».

Як вбачається зі змісту цієї норми, існує чотири умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Згідно із частиною 3 вказаної статті, при визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті, суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Враховуючи висновки Верховного Суду в ухвалі від 29 вересня 2025 року у справі № 339/471/24, особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна одночасно подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законом порядку і розмірі.

Однак заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору не підтверджене належними та достатніми доказами, які б свідчили про те, що майновий стан ОСОБА_1 перешкоджає сплаті судового збору за подання апеляційної скарги у встановленому законом розмірі.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 лютого 2022 року в справі № 697/2951/19 (провадження № 61-16827св21) зазначено, що "єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland") від 26 липня 2005 року; "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland") від 26 липня 2005 року). Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору".

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (див. постанову Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження № К/9901/14384/18).

Апеляційний суд зауважує, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний майновий стан заявника для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (довідка про доходи за календарний рік, який передує року подання до суду апеляційної скарги, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, довідка про перебуванні скаржника на утриманні іншої особи, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо).

Відтак, заявляючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, ОСОБА_1 не було подано належних та достатніх доказів свого скрутного майнового становища за 2025 рік.

Таким чином, оскільки твердження ОСОБА_1 про неможливість сплатити судовий збір є недоведеним, її клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та відповідно до вимог частини 2 статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За такого, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, оскільки подана без дотримання вимог статті 356 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 136, 185, 356, 357 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір»,

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Інгульського районного суду м. Миколаєва від 14 січня 2026 року залишити без руху.

Запропонувати ОСОБА_1 у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, усунути недоліки, наведені у її мотивувальній частині, а саме:

- сплатити 4 542 грн судового збору та надати оригінал квитанції про сплату судового збору до Миколаївського апеляційного суду.

Платіжні реквізити для сплати судового збору:

Одержувач коштів: Миколаїв. ГУК/тг м. Миколаїв/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37992030

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA 0014478

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом __ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від _ (Дата оскаржуваного рішення) по справі __ (Номер справи), Миколаївський апеляційний суд.

У випадку несплати судового збору у зазначений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута особі, яка її подала.

Головуючий Т.В. Крамаренко

Судді: О.В. Локтіонова

О.О. Ямкова