Провадження № 2/727/435/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2026 року м. Чернівці

Шевченківський районний суд м. Чернівці у складі:

головуючої судді Танасійчук Н.М.

секретаря с/з Кремзелюк О.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Чернівці заяву про відвід судді - Танасійчук Н.М. у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання осіб такими що втратили право користування житловим приміщенням та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 , у зв`язку з її вибуттям на інше постійне місце проживання,-

В С Т А Н О В И Л А:

У провадженні Шевченківського районного суду м.Чернівці перебуває вищезазначена справа.

Відповідно до автоматизованого розподілу, головуючим у справі визначено суддю Танасійчук Н.М.

05.02.2026 року заявником до канцелярії суду подано заяву про відвід судді Танасійчук Н.М..

Відвід мотивований тим, що у провадженні Шевченківського районного суду м. Чернівці перебуває справа N? 727/13286/25. У судді Танасійчук Н.М. є прямий конфлікт інтересів та родинні зв?язки зі свідком ОСОБА_5 . У заяві про відвід ОСОБА_3 посилається на те, що суддя Танасійчук Н.М. перебуває у родинних зв`язках та дружніх стосунках із свідком позивача - ОСОБА_5 . Вказує, що рідний брат судді перебуває у шлюбі з представницею родини ОСОБА_5 , вказані особи підтримують тісні побутові зв?язки, відвідують спільні заходи та підтримують постійне спілкування. Та згідно з п. 2 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу, якщо вона є близьким родичем учасника справи (в даному випадку - свідка).

Також у заяві про відвід ОСОБА_3 зазначає про корупційний ризик та "приховане представництво" свідка ОСОБА_7 оскільки вона - є рідною дочкою позивача. Вона працювала помічником судді саме у Шевченківському районному суді м. Чернівці, а на даний час є діючим адвокатом. Та на даний момент перебуває у тривалих професійних та особистих стосунках із суддівським корпусом та апаратом даного суду. Поєднання статусів "дочка-експомічниця-адвокат" свідчить про те, що вона є прихованим представником позивача подає клопотання як адвокат позивача), яка використовує зв?язки для впливу на хід справи. Допит колишньої колеги та діючого адвоката судом, де вона працювала, є грубим порушенням принципу «Безсторонного суду» (ст.. 6 Конвенції)

З інформації, що знаходиться у, відкритому доступі на офіційному сайті «Судова влада України» видно, що ОСОБА_7 та суддя Танасійчук Н.М. , перебувають у постійній професійній взаємодії як суддя та адвокат.

Також у заяві про відвід ОСОБА_3 зазначає про ознаки фальсифікації матеріалів справи (маніпуляція з датою хвали).

Ухвала про закриття підготовчого провадження датована 20.01.2026 р. Проте, згідно з технічними даними системи та Протоколом КЕП, вона підписана суддею лише 21.01.2026 о 10:57:05 (Ухвала проголошена 20-го не була та надіслана в систему Е-суд в нічний час 21.01.2026 в 23:27). Внесення дати "заднім числом" є ознакою службового підроблення. Це було зроблено умисно, щоб створити видимість того, що подані клопотання ОСОБА_3 надійшли нібито вже після закриття стадії.

Також у заяві про відвід ОСОБА_3 зазначає про умисне ігнорування 16-ти клопотань та порушення права на захист. А саме станом на момент фактичного підписання ухвали (21.01.26) в системі перебували 16 моїх клопотань (зокрема про зупинення провадженя у справ допит свідків - працівників поліції, забезпечення доказів, проведенн експертизи, витребування цифрових доказів насильства, телефону iPhone 71 ноутбука Sony VAIO, які є ключовими для справи). Зазначає, що Суддя умисно їх не розглянула, чим позбавила мене права на справедливий суд. Дані факт вже стали предметом моєї Скарги на ім?я Голови суду що підтверджує наявність відкритого конфлікту між мною та суддею.

Також у заяві про відвід вказує про ігнорування тяжкого стану здоров?я відповідача. А саме суду достеменно відомо про її стан (подвійний перелом ноги, тромбоз, загроза емболії, лікування (гіпс) до 13.03.2026). Наполягання на розгляді справи, коли відповідач фізично не може захищатися, свідчить про упередженість та негуманне поводження.

У зв`язку із зазначеним просить відвести суддю Танасійчук Н.М. від розгляду справи N? 727/13286/25.

Частина 1 статті 6 Конвенції містить вимоги щодо неупередженості суду. Так ЄСПЛ розрізняє чи в конкретній справі суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру та запобігти упередженості судді під час розгляду справи (рішення «Білуха проти України). Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ по справі LeComte, VanLeuven i DeMeyerevsBelgium, суд має бути неупередженим і безстороннім.

Таким чином, Європейський суд з прав людини визнає, що підставою відводу судді може бути реальне існування обставин, які свідчать про упередженість суду, наслідком чого може бути відвід судді від розгляду справи.

Згідно ст.40 ЦК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Як було встановлено судом, заява про відвід судді надійшла до суду в день розгляду справи тобто 05.02.2026 року, а отже менше ніж за три робочі дні, а тому подана заява про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

За змістом ч.7, ч.8 ст.40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Під час розгляду даної заяви в судовому засіданні, суддею Танасійчук Н.М. сторонам були розкриті відомості про те, що її рідний брат одружений з представницею родини ОСОБА_5 , суддя знайома із свідком ОСОБА_5 , однак тісних побутових зв`язків та спілкування із останньою не підтримує, спільних заходів вони не відвідують. Жодної особистої заінтересованості у даній справі у неї немає.

Дослідивши подану заяву, суд приходить до наступного.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2009 року у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

При вирішенні справи «Biluha v. Ukraine» Європейський суд з прав людини у пункті 49 рішення з посиланням на свою усталену практику зазначає, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Окрім того, за практикою Європейського Суду з прав людини при вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумніватися у неупередженості конкретного судді позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованого сумніву в неупередженості суду. Особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного.

Отже, при об`єктивному підході до встановлення наявності/відсутності упередженості суду (суддів) необхідно визначити, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність, зважаючи на безпосередню поведінку судді. Суб`єктивний критерій, у свою чергу, вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи, й лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна було б кваліфікувати як прояв упередженості, можливо ставити під сумнів його безсторонність.

Так, згідно ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу судді може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути мотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

За змістом ст. 36 Кодексу, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4)було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді

Разом з тим, у поданій заяві про відвід не наведено жодних фактів, які б свідчили про те, що суддя прямо чи побічно заінтересована у результаті розгляду справи. Крім того, не наведено інших обставин, які свідчать про необ`єктивність та упередженість судді при розгляді справи, передбачених ст.ст.36-39 ЦПК України.

Зокрема, обставини наведені у заяві про відвід судді від 05.02.2026 року не є об`єктивно обґрунтованими та не свідчать про упередженість судді.

Суд зауважує, що положення Цивільно-процесуального кодексу передбачають порядок перевірки законності процесуальних дій судді і прийнятих ним процесуальних рішень, а також порядок їх оскарження у передбачених законодавством випадках.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

При цьому суд наголошує, що незгода ОСОБА_3 з процесуальним рішенням судді про закриття підготовчого засідання не може бути підставою для відводу. Із матеріалів справи вбачається, що ухвалою судді Шевченківського районного суду м.Чернівці від 21 жовтня 2025 року відкрито провадження по справі та ухвалою судді від 04 грудня 2025 року продовжено строк підготовчого провадження у справі №727/13286/25 на тридцять днів. Продовження підготовчого судового засідання на триваліший термін не передбачено цивільно - процесуальним Законом.

Процесуальні рішення судді не свідчать про необ`єктивність та упередженість суду, а створюють необхідні умови для реалізації сторонами їх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Окрім того, у висновку № 3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

Рішення суду, дії або бездіяльність суддів під час здійснення правосуддя можуть оскаржуватися в апеляційному та касаційному порядку. Незгода учасників провадження з рішеннями суду не може викликати обґрунтованих сумнівів в неупередженості судді. Також це не є підставою для відводу судді або колегії суддів.

Твердження заявника про те, що ухвала про закриття підготовчого судового засідання була підписана з порушенням встановленого терміну, зокрема 21.01.2026 року є необґрунтованими з огляду на наступне:

Відповідно до частини першої статті 259 Цивільного процесуального кодексу України, судове рішення ухвалюється іменем України та складається у письмовій формі. Згідно з частиною п`ятою статті 268 ЦПК України, датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення, а у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - дата складення повного судового рішення. Таким чином, дата ухвали визначається процесуальним моментом її ухвалення судом, а не моментом накладення кваліфікованого електронного підпису (КЕП) чи технічною датою завантаження документа до підсистеми «Електронний суд».

Щодо використання КЕП та технічного часу підписання то відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», кваліфікований електронний підпис є засобом ідентифікації підписувача та підтвердження цілісності електронного документа, але не визначає та не змінює процесуальну дату ухвалення судового рішення. Накладення КЕП може відбуватися після фактичного ухвалення судового рішення, що зумовлено: технічними особливостями функціонування ЄСІТС; обсягом судового навантаження; необхідністю оформлення повного тексту процесуального документа. Отже різниця між датою ухвали та часом її електронного підписання або направлення до ЄСІТС не є порушенням процесуального закону; чинне законодавство не ототожнює дату судового рішення з технічним часом накладення КЕП; твердження про «внесення дати заднім числом» ґрунтуються на суб`єктивному тлумаченні технічних даних і не підтверджуються нормами права; питання законності процесуальних дій судді можуть бути перевірені лише в апеляційному або касаційному порядку.

Щодо побоювань заявника корупційних ризиків та "прихованого представництва" свідка ОСОБА_7 , суд зазначає наступне : відповідно до статей 69-71 Цивільного процесуального кодексу України, свідком у справі може бути будь-яка особа, якій відомі обставини, що мають значення для справи, крім осіб, прямо виключених законом. ЦПК України не містить заборони на допит свідка з мотивів його родинних зв`язків зі стороною у справі. Навпаки, такі обставини: можуть бути враховані судом під час оцінки доказів; не впливають на процесуальну допустимість показань. Отже, сам факт того, що свідок є дочкою позивача, не є порушенням процесуального закону і не свідчить про упередженість суду. Чинне законодавство України, також, не встановлює жодної заборони на участь у цивільному процесі особи як свідка з підстав того, що вона раніше займала посаду в апараті суду. Отже, твердження про автоматичний «корупційний ризик» у зв`язку з колишнім місцем роботи свідка є оціночним судженням, яке не підтверджене нормами права. Щодо статусу адвоката та тверджень про «приховане представництво» ,то відповідно до статей 58-60 ЦПК України, представництво сторони в суді здійснюється виключно: на підставі договору про надання правничої допомоги; або іншого належного підтвердження повноважень представника. Факт того, що особа має статус адвоката, сам по собі не означає, що вона здійснює представництво сторони у справі. Подання клопотань, якщо воно здійснюється стороною або її належним представником, не може автоматично ототожнюватися з впливом свідка на хід справи. Таким чином, твердження про «приховане представництво» є припущенням, яке не підтверджене жодними допустимими доказами. Щодо посилання на «тривалі професійні та особисті стосунки» із судом, то відповідно до статті 36 ЦПК України, підставами для відводу судді є конкретно визначені законом обставини, зокрема: наявність прямої чи опосередкованої заінтересованості судді у результаті справи; інші обставини, які викликають обґрунтований сумнів у його неупередженості. При цьому загальні припущення, суб`єктивні оцінки або посилання на «зв`язки» без наведення конкретних фактів не є підставою для відводу судді.

Сам по собі факт знайомства або колишньої професійної взаємодії між свідком і судом не доводить упередженості конкретного судді, який розглядає справу.

Ухвалою суду від 20.01.2026 року були вирішені клопотання ОСОБА_3 , що надійшли до суду на час проведення підготовчого судового засідання.

Відтак, суд вважає заяву про відвід судді не обґрунтованою і не вбачає підстав для її задоволення, так як скаржник не навів жодних фактів про причетність судді до спірних правовідносин, чи її професійну упередженість. Обставини та побоювання на які посилається заявник, не передбачені статтями 36-37 ЦПК України в якості підстав для відводу судді і не свідчать про особисту зацікавленість чи упередженість судді.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 35,36,37,38,39,40 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід головуючого-судді Танасійчук Н.М. по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання осіб такими що втратили право користування житловим приміщенням та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 , у зв`язку з її вибуттям на інше постійне місце проживання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Танасійчук Н.М.