КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/4509/2026
У Х В А Л А

6 лютого 2026 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Рейнарт І.М., вивчивши апеляційну скаргу представника Державної казначейської служби України - Стремецької Анастасії Олександрівни на рішення Печерського районного суду міста Києва від 27 жовтня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України про стягнення 3% річних та втрат від інфляції за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання,

встановив:

рішенням Печерського районного суду міста Києва від 27 жовтня 2025 року позов задоволено.

На вказане рішення суду 13 листопада 2025 року представник Державної казначейської служби України - Стремецька А.О. через електронний кабінет у системі «Електронний суд» подала апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

20 листопада 2025 року матеріали справи витребуванні з Печерського районного суду міста Києва.

Матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду 21 січня 2026 року.

Однак апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України.

Згідно п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До апеляційної скарги докази оплати судового збору не додані, а у поданій апеляційній скарзі заявлено клопотання про звільнення Державної казначейської служби України від сплати судового збору, з посиланням на те, що Державна казначейська служба України є державним органом з відповідним обсягом фінансування та затвердженим кошторисом для фінансування власної установи, утримується за рахунок державного бюджету.

Також представник відповідача зазначає, що згідно з Указом Президента від 24 лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні» з 24 лютого 2022 року запроваджено воєнний стан в Україні, який діє наразі. Постановою Кабінету Міністрів України від 9 червня 2021 року №590 затверджено Порядок виконання повноважень Державною казначейською службою України в особливому режимі в умовах воєнного стану, пунктом 19 якого визначена черговість здійснення платежів Державною казначейською службою України та її територіальними органами, згідно якої сплата судового збору може бути здійснена лише в третю чергу, що унеможливлює Державній казначейській службі своєчасно та в повному обсязі здійснити оплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті,

суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов:

1) якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

2) або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

3) або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Предметом даної справи не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тому підстави для звільнення Державної казначейської служби України від сплати судового збору та відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги відсутні.

Передбачена статтею 8 Закону України «Про судовий збір» можливість звільнення/відстрочення сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком й застосовується, як правило, у виключних випадках.

Державною казначейською службою України не наведені виключні обставини, які можуть стати підставою для звільнення від сплати судового збору або для відстрочення оплати судового збору, тому у задоволенні клопотання відмовляється.

Згідно підпункту 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної скарги юридичною особою на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 3 ст. статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідач оскаржує рішення суду, яким стягнуто на користь позивача 3 % річних в розмірі 2 631грн 32 коп. та інфляційні втрати від простроченої суми грошового зобов`язання за період з 4 червня 2024 року до 29 червня 2025 року у сумі 13 067грн 96 коп., судовий збір за ці позовні вимоги підлягав оплаті у розмірі 1 211грн 20 коп., тому судовий збір за подання апеляційної скарги становить 1 453грн 44 коп. (1 211грн 20 коп. х 150%) х0,8.

Враховуючи викладене, Державній казначейській службі України необхідно оплатити судовий збір у сумі 1 453грн 44 коп., а її представнику - Стремецькій А.О. направити на адресу Київського апеляційного суду документ, що підтверджує оплату.

Одночасно повідомляю реквізити для оплати судового збору:

- розрахунковий рахунок UA0026010

- отримувач коштів ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101

- банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

-

- код банку отримувача 899998

- код класифікації доходів бюджету 22030101.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суддя

ухвалив:

у задоволенні клопотання Державної казначейської служби України про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу представника Державної казначейської служби України - Стремецької Анастасії Олександрівни на рішення Печерського районного суду міста Києва від 27 жовтня 2025 року залишити без руху, надавши представнику відповідача п`ять днів з дня отримання копії ухвали для надання документу про оплату судового збору.

У разі невиконання ухвали суду, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута Стремецькій Анастасії Олександрівні .

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя