Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/3790/25
Провадження № 2/376/675/2026
УХВАЛА

про направлення справи за підсудністю

"13" лютого 2026 р. Суддя Сквирського районного суду Київської області Батовріна І.Г., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до Сквирського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу.

При вирішенні питання про відкриття провадження встановлено, що зазначена позовна заява не може бути прийнята до розгляду Сквирським районним судом Київської області та підлягає направленню за підсудністю з наступних підстав.

Відповідно до ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Зі змісту ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» вбачаться що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Питання про територіальну підсудність даного позову суд вирішує, враховуючи правила про підсудність, визначені в ст. 27 (загальна підсудність за місцезнаходженням відповідача), ст. 28 (альтернативна підсудність за вибором позивача), ст. 29 (підсудність справ за участю громадян України, якщо обидві сторони проживають за її межами), ст. 30 (виключна підсудність) ЦПК України.

Нормою ч. 1 ст. 27 ЦПК України передбачено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

З позовної заяви вбачається, що позивач останнім відомим зареєстрованим місцем проживання відповідача ОСОБА_2 є: АДРЕСА_1 .

З матеріалів справи вбачається, що позивач, ОСОБА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується копією паспорта серії НОМЕР_1 . Окрім того саме з вказаної адреси позивач здійснює листування із судом, що підтверджується відповідним поштовим конвертом.

Ухвалою судді від 26.12.2025 р. позовна заява залишена без руху та надано позивачу строк до п?яти днів для усунення недоліків.

06.01.2026 р. від позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Судом 06.01.2026 року було зроблено запит до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача.

13.02.2026 року надійшла відповідь від відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області згідно з якою ОСОБА_2 зареєстрованим не значиться.

Відповідно до ч. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Позивач вказує останнім відомим зареєстрованим місцем проживання відповідача ОСОБА_2 є: АДРЕСА_1 .

У той же час з актового запису про шлюб № 15 від 13.02.2020 року вбачається, що місце проживання відповідача є: АДРЕСА_3 .

У свою чергу матеріали справи не містять жодних доказів на підтвердження того, що відповідач проживає чи колись проживав у м. Сквира, як вказано позивачем у позові.

Отже останнім відомим місцем проживання відповідача, відповідно до матеріалів справи суд визначає: АДРЕСА_3 .

У зв`язку з цим позовна заява непідсудна Сквирському районному суду Київської області відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, а підлягає направленню за підсудністю на розгляд за останнім відомим місцем проживання відповідача, а саме до Соборного районного суду м. Дніпра.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно з ч. 3 ст. 31 ЦПК України, передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Згідно з ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч.1 ст. 378 ЦПК України).

Таким чином, оскільки останнє відоме зареєстроване місце проживання відповідача не знаходиться в межах юрисдикції Сквирського районного суду Київської області, тому враховуючи вимоги ЦПК України, суд дійшов висновку про направлення матеріалів позовної заяви за підсудністю до Соборного районного суду м. Дніпра, до територіальної юрисдикції якого належить даний позов.

Керуючись ст.ст.27,28,31,32 ЦПК України,

постановив:

Цивільну справу № 376/3790/25, провадження 2/376/675/2026 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу - передати за територіальною підсудністю на розгляд до Соборного районного суду м. Дніпра (вул. Паторжинського, 18А, м. Дніпро, 49000), E-mail: .

Передачу справи здійснити не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Суддя І.Г.Батовріна