Провадження № 2-с/643/53/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.02.2026

10 лютого 2026 року місто Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Сугачова О.О. вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу,

в с т а н о в и в:

03.02.2026 до Салтівськогго районного суду міста Харкова надійшла заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу № 643/16648/25, 2-н/643/3345/25 від 02.10.2025.

Документ сформовано в системі «Електронний суд».

Суддя, дослідивши матеріали заяви про скасування судового наказу та додатки до неї, дійшов до такого.

Форма і зміст заяви про скасування судового наказу повинні відповідати вимогам ст.170 ЦПК України.

Згідно із ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини 1 статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 170 ЦПК України, заява про скасування судового наказу має містити наказ, що оспорюється.

Однак, подані заявницею матеріали не містять судового наказу, що оспорюється.

Далі, відповідно до ч. 5 ст. 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» унормовано, що судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», при зверненні до суду із заявою про скасування судового наказу судовий збір сплачується у розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 166,40 грн.

Згідно із ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв`язку.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

У порушення зазначених норм чинного законодавства, до поданої заяви про скасування судового наказу заявницею не додано підтвердження сплати судового збору.

Далі, заявниця у тексті заяви про скасування судового наказу зазначає таке: «Про наявність наказу дізналася лише після блокування банківської картки 27.01.2026.».

Як вбачається із матеріалів справи, копію судового наказу від 02.10.2025 та копію заяви про видачу судового наказу з додатками до неї судом було направлено ОСОБА_1 02.10.2025 поштовим зв`язком рекомендованим повідомленням на адресу зареєстрованого місця її проживання. Зазначений пакет документів повернувся до суду 15.12.2025 з відміткою «адресат відсутній». (а.с.20).

Між тим, до заяви про скасування судового наказу заявницею не додано клопотання про поновлення пропущеного строку.

Суд також звертає увагу заявниці на те, що відповідно до матеріалів справи, прізвищем заявниці ОСОБА_2 є « ОСОБА_3 ».

Однак, заявниця у заяві про скасування судового наказу зазначає своє прізвище як « ОСОБА_4 », а до заяви про скасування судового наказу додала документ на іноземній мові без належного перекладу на українську мову, де, зокрема, її прізвище зазначено як « ОСОБА_5 ».

Вказані розбіжності у зазначенні прізвища заявниці є суттєвими для розгляду справи та перешкодою для здійснення подальших процесуальних дій.

Відтак, заява про скасування судового наказу не відповідає вимогам ст. 170 ЦПК України.

Частиною 6 статті 170 ЦПК України визначено, що у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

У зв`язку з викладеним вище, суддя дійшов висновку, що заява про скасування судового наказу підлягає поверненню заявниці без розгляду.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. ст. 170, 258-260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Повернути без розгляду заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу.

Роз`яснити заявниці, що повернення заяви про скасування судового наказу не перешкоджає повторному зверненню із такою заявою у разі, якщо перестануть існувати обставини, які були підставою для її повернення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Сугачова