Справа № 288/99/26
Провадження № 2-зз/288/1/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2026 року селище Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Зайченко Є. О.,

за участю секретаря судового засідання Корнієнко Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Попільня Житомирської області заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі заявник) звернувся до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову.

В обґрунтування заяви зазначив, що 03 листопада 2003 року ухвалою Попільнянського районного суду Житомирської області у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 було застосовано заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на все його майно та грошові кошти в межах 10 000 грн.

На виконання зазначеної ухвали Відділом державної виконавчої служби Попільнянського районного управління юстиції було винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, у тому числі квартири за адресою: АДРЕСА_1 (раніше АДРЕСА_2 .

Станом на сьогодні обставини, які були підставою для застосування заходів забезпечення позову, втратили актуальність. Відомості про наявність чинного рішення суду у вказаній справі, яке підлягало б примусовому виконанню, або про відкриття та здійснення виконавчого провадження відсутні.

Арешт майна існує понад двадцять років, що фактично перетворює тимчасовий захід забезпечення позову на постійне та необґрунтоване обмеження його права власності.

Право власності на зазначену квартиру зареєстроване 18 січня 2006 року, що підтверджується реєстраційним посвідченням / витягом БТІ. Квартира належить на праві спільної часткової власності, у тому числі - ОСОБА_1 на 1/3 частину.

Таким чином, арешт, накладений ухвалою суду від 03.11.2003 року, продовжує безпідставно обмежувати його право володіння, користування та розпорядження належною йому часткою нерухомого майна, що є непропорційним втручанням у право власності та суперечить принципу правової визначеності.

Тому заявник просить скасувати заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою Попільнянського районного суду Житомирської області від 03 листопада 2003 року, а саме арешт, накладений на все його майно та грошові суми в межах суми 10 000 грн., скасувати арешт з належної йому 1/3 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 (раніше АДРЕСА_2 , надіслати копію ухвали суду до Коростишівського відділу державної виконавчої служби у Житомирському районі Житомирської області для виконання, надіслати копію ухвали суду до Попільнянського центру надання адміністративних послуг для внесення відповідних змін до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та зняття запису про арешт.

Ухвалою суду заяву прийнято до розгляду без повідомлення (виклику) учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що в ході розгляду цивільної справи №2-43/2004 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування завданої школи внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, Попільнянським районним судом Житомирської області 03 листопада 2003 року було постановлено ухвалу, в якій, на все майно, грошові суми, на загальну суму 10 тисяч гривень, що належать ОСОБА_1 і знаходяться у нього, зокрема на квартиру в АДРЕСА_1 та майно, що знаходиться в даній квартирі, було накладено арешт. Разом з тим, ОСОБА_1 було заборонено проводити відчуження свого майна.

Відповідно до Постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серії АА № 981979 від 06 листопада 2003 року, державним виконавцем Можарівською Т.Л. було накладено арешт на все майно, грошові кошти на загальну суму 10000,00 грн., що належать ОСОБА_1 зокрема на квартиру в АДРЕСА_1 та майно, що знаходиться в даній квартиру, а також ОСОБА_1 було оголошено заборону проводити відчуження свого майна.

Згідно Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно виданий Державним комунальний підприємством Бердичівське міжміське бюро технічної інвентаризації, номер витягу: 9606778 від 18.01.2006, реєстраційний номер: 13591299, квартира, трикімнатна житловою площею 42,2 кв.2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , номер запису 977, в книзі 10, належить на праві спільної часткової власності, у тому числі - ОСОБА_1 на 1/3 частину.

30 січня 2026 року на адресу Коростишівського відділу Державної виконавчої служби у Житомирському районі Житомирської області було направлено запит на надання інформації.

03 лютого 2026 року на адресу суду від Хмельницького міжрегіонального управління Міністерства юстиції України Коростишівський відділ Державної виконавчої служби у Житомирському районі Житомирської області надійшла відповідь на запит, в якій зазначено, що: - згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру " Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо суб?єкта - ОСОБА_1 , встановлено наявність арешту нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 3014040, підстава - постанова Відділ ДВС Попільнянського РУЮ АА-011949 від 06.11.2003. Згідно перевірки в Автоматизованій системі виконавчого провадження, за атрибутом пошуку: «2-43», «2-43/2004», « ОСОБА_1 », «» відсутні будь - які виконавчі провадження, в тому числі і завершені. Станом на 02.02.2026, згідно даних Автоматизованої системи виконавчого провадження на виконанні у відділі відсутні відриті виконавчі провадження відносно ОСОБА_1 , код НОМЕР_1 . Відповідно до пункту першого розділу Х Правил ведення діловодства та архіву в органах державної виконавчої служби та приватними виконавцями, затверджених наказом Міністерства юстиції України 07.06.2017 № 1829/5 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 08 червня 2017 р. за № 699/30567 (далі - Правила), та у зв?язку зі знищенням матеріалів у відповідності до вимог Правил, неможливо встановити під час якого виконавчого провадження виносилася постанова про арешт майна та оголошення заборони його відчуження АA-011949 від 06.11.2003 року.

У відповідності до ст. 158 ЦПК України - суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Як роз`яснено у Постанові Пленуму Верховного суду України від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», за змістом ч. 1 ЦПК єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви будь-якої з осіб, котрі беруть участь у справі.

Відповідно до постанови Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 04.10.2023 у справі № 504/158/22, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод чи інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову. Правова природа арешту майна чи іншого обмеження стосовно майна, вчиненого у зв`язку із провадженням у цивільній справі, полягає у обмеженні права розпорядженні ним (продаж, дарування, відчуження в інший спосіб, передання в заставу, іпотеку, укладення інших правочинів чи перероблення майна), при цьому за власником зберігається право користування. Таке обмеження допускається, якщо воно передбачено законом і є обґрунтованим.

Зі змісту Постанови Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 21.06.2023 року у справі № 521/19246/20 вбачається, що порядок та підстави скасування заходів забезпечення позову встановлено статтею 158 ЦПК України, частинами першою, четвертою, дев`ятою якої передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" № 9 від 22 грудня 2006 року заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Тобто, скасування заходів забезпечення позову судом, який їх застосував, можливе, якщо відпали підстави, з яким закон пов`язує можливість застосування таких заходів або змінилися обставини, що зумовили його застосування.

Таким чином, беручи до уваги те, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер, згідно даних Автоматизованої системи виконавчого провадження відсутні відриті виконавчі провадження відносно ОСОБА_1 та неможливо встановити під час якого виконавчого провадження виносилася постанова про арешт майна та оголошення заборони його відчуження АA-011949 від 06.11.2003 року у зв`язку із знищенням матеріалів, суд приходить до висновку про наявність підстав для скасування заходів забезпечення позову у вигляді арешту майна та заборони на відчуження майна, що були застосовані ухвалою Попільнянського районного суду Житомирської області від 03 листопада 2003 року.

На підставі зазначеного, керуючись ст.ст. 149-158 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою Попільнянського районного суду Житомирської області від 03 листопада 2003 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування завданої шкоди внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, а саме: скасувати арешт, накладений на все майно, грошові суми, на загальну суму 10 тисяч гривень, що належать ОСОБА_1 і знаходиться у нього, або у інших осіб, зокрема квартиру в АДРЕСА_1 і та майно, що знаходиться в даній квартирі.

Копію ухвали направити до Коростишівського відділу державної виконавчої служби у Житомирському районі Житомирської області для виконання, а також до Попільнянського центру надання адміністративних послуг для внесення відповідних змін до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та зняття запису про арешт.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Житомирського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено законом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя Попільнянського

районного суду Є. О. Зайченко