ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

05 лютого 2026 року

м. Хмельницький

Справа № 686/2037/14-ц

Провадження № 22-ц/820/767/26

Суддя Хмельницького апеляційного суду Костенко А.М., вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 січня 2026 року про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду від 08 травня 2014 року, у складі судді Сарбея О.Ф. у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в :

Не погоджуючись з ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 січня 2026 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Згідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При поданні апеляційної скарги ОСОБА_1 не сплатив судовий збір, натомість звернувся з клопотанням про звільнення його від сплати судового збору у зв`язку з відсутністю доходів.

Розглядаючи подане клопотання, суд апеляційної інстанції приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 вказаного Кодексу, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Також ст. 8 Закону України «Про судовий збір» визначає право суду за наявності відповідного клопотання сторони, враховуючи майновий стан сторони, відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі або зменшити розмір судового збору чи звільнити від його сплати на підставах визначених в частині 1 цієї ж статті : 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, або 2) позивачами є: а)військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

ОСОБА_1 звертаючись з клопотанням про звільнення від сплати судового збору, не обґрунтував належними чином своє клопотання, при цьому на підтвердження свого матеріального становища ОСОБА_1 надав Довідку з Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області, про те що він не перебуває на обліку як одержувач пенсійних виплат та відомості з Головного управління Державної податкової служби України про відсутність доходів, однак, надані ОСОБА_1 доказів не достатньо для вирішення питання щодо звільнення його від сплати судового збору.

У статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Пунктом 29 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідка про доходи членів її сім`ї, довідка про відсутність у її власності рухомого, нерухомого майна, земельної ділянки, паю тощо).

Особа має довести той факт, що її майновий стан дійсно є таким, що змушує її звернутись до суду з проханням про відстрочку, розстрочку, зменшення розміру судового збору або звільнення від нього.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду.

В зв`язку з цим, для прийняття судом об`єктивного рішення апелянту необхідно надати докази для вирішення питання щодо звільнення від сплати судового збору, а саме щодо розміру його майнового доходу за попередній календарний рік: банківські документи про відсутність на рахунку коштів, данні про відсутність у його власності рухомого, нерухомого майна, або земельної ділянки, паю тощо, та інші письмові документи, які б свідчили про розмір отриманого доходу за попередній календарний рік або сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

Як передбачено ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.п.9 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою або фізичною особою-підприємцем до суду апеляційної скарги на ухвалу суду справляється судовий збір за ставкою 0.2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2026 року 3328 грн.

Таким чином, апелянту слід надати відповідні докази для вирішення питання щодо звільнення його від сплати судового збору або сплатити судовий збір в сумі 665 грн. 60 коп на такий розрахунковий рахунок:

Отримувач коштівГУК у Хмел.обл/Хмельниц. мтг/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37971775
Банк отримувачаКазначейство України (ел. адм. подат.)
Код банку отримувача (МФО)899998
Рахунок отримувачаUA0022775
Код класифікації доходів бюджету22030101
Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Хмельницький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

За таких обставин апеляційну скаргу слід залишити без руху.

Керуючись ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 січня 2026 року, залишити без руху та надати строк 10 днів з дня вручення копії ухвали для усунення зазначених недоліків, а саме: сплати сумі 665 грн. 60 коп. судового збору на зазначений розрахунковий рахунок або надання відповідних доказів для вирішення питання щодо звільнення апелянта від сплати судового збору.

В разі сплати апелянтом судового збору, апеляційному суду направити докази про оплату судового збору.

У разі невиправлення зазначених недоліків до вказаного строку, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Копію ухвали надіслати апелянту.

Ухвала набирає законної сили після її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Хмельницького

апеляційного суду А.М. Костенко