У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.01.2026 селище Олександрівка

Суддя Олександрівського районного суду Кіровоградської області Максимович І.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі №404/11836/25 за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця Ванжі Олександра Володимировича про визнання дій протиправними, визнання договору купівлі-продажу недійсним та зобов`язання вчинити дії,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Олександрівського районного суду Кіровоградської області з заявою про забезпечення позову у цивільній справі №404/11836/25 за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця Ванжі Олександра Володимировича про визнання дій протиправними, визнання договору купівлі-продажу недійсним та зобов`язання вчинити дії шляхом накладення арешту на 1/2 частини земельної ділянки, цільове призначення - 01.01. для ведення товарного сільськогогосподарського виробництва, кадастровий номер :02:000:0209, загальна площа - 7,4765 га за адресою: Кіровоградська область, Олександрійський район, с/рада Родниківська та заборонити іншим особам вчиняти будь-які дії щодо вказаної земельної ділянки до прийняття відповідного рішення судом.

В обгрунтування заяви про забезпечення позову ОСОБА_1 вказав, що предметом спору по даній справі є скасування та визнання недійсним Акту про проведений електронний аукціон про проведення електронних торгів/електронного аукціону від 22.01.2024 №LAP001-UA-422, через електронний майданчик Державного підприємства "Прозоро. Продажі", 22.01.2024 р. з реалізації майна: 1/2 частини земельної ділянки (номер лоту 073), цільове призначення - 01.01 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва: кадастровий номер :02:000:0209; загальна площа - 7,4765 га за адресою: Кіровоградська область, Олександрійський район, с/рада Родниківська в рамках виконавчого провадження №66186761та скасування і визнання недійсним договору купівлі-продажу земельного паю, серія та номер №94 від 13.02.2024 р, виданого 13.02.2024 р. та посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бондаренко Валентиною Григорівною.

Є всі підстави вважати, що договір купівлі-продажу земельного паю, що належить йому, ОСОБА_1 на праві приватної власності, посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бондаренко Валентиною Григорівною 13.02.2024 за реєстровим №94 був укладений шляхом обману та є недійсним.

Дослідивши заяву позивача про забезпечення позову, приходжу до наступного висновку.

За правилами ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Так, згідно з ч. 1, 3 ст.150 ЦПК України, позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч.1 ст. 151 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Під час вирішення питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності від конкретного випадку.

Під час вжиття заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 21 лютого 2024 року у справі № 201/9686/23.

У постанові Верховного Суду від 30 липня 2025 року у справі № 752/22157/20 під час вирішення питання про можливість застосування заходів забезпечення позову щодо майна особи, яку не залучено до участі у справі, виснувано, що забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно допускається лише щодо майна, яке належить відповідачу. Накладення арешту на майно третьої особи, яка не є стороною у справі, є неправомірним та порушує права власника такого майна, навіть якщо ця особа в подальшому була залучена до участі у справі як третя особа.

Водночас, заявником не обгрунтовано заяву про забезпечення позову, не зазначено, в чому полягає неможливість захисту порушених прав, свобод та інтересів без вжиття таких заходів, не мотивовано наявності реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; не надано належних доказів, що ініційований вид забезпечення позову є співмірним із заявленими позовними вимогами і не суперечить змісту заходів забезпечення та меті їх застосування, що полягає у захисті інтересів учасників процесу, а не в позбавленні (порушенні) прав інших осіб. Крім того, будь-яке забезпечення позову щодо майна ОСОБА_2 , яка є переможцем торгів та власником майна на даний час, однак не залучена до участі у справі як відповідач, не є можливим.

Також, у відповідності до вимог п.6 ч.1 ст. 151 ЦПК України, заява про забезпечення позову не містить пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення.

Відповідно до ч.10 ст. 153 ЦПК України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, а також у разі подання заяви особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи те, що подана позивачем заява про забезпечення позову не відповідає вимогам ст. 151 ЦПК України, суд приходить до висновку, що вона у відповідності до ч. 10 ст. 153 ЦПК України підлягає поверненню заявнику.

Разом з тим, вважаю за необхідне роз`яснити, що повернення заяви про забезпечення позову не позбавляє заявника права повторно подати заяву про забезпечення позову, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. ст. 151, 153, 258-261 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі №404/11836/25 за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця Ванжі Олександра Володимировича про визнання дій протиправними, визнання договору купівлі-продажу недійсним та зобов`язання вчинити дії, повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви про забезпечення позову не позбавляє права повторно подати заяву про забезпечення позову, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви про забезпечення позову.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та протягом може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Кропивницького апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.В. Максимович