Іванівський районний суд Одеської області
Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/28/26
Провадження № 2/499/212/26
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

"03" лютого 2026 р. селище Іванівка

Суддя Іванівського районного суду Одеської області Тимчук Руслан Миколайович, дослідивши матеріали позовної заяви органу опіки та піклування Знам`янської сільської ради до ОСОБА_1 , третя особа служба у справах дітей Знам`янської сільської ради про позбавлення батьківських прав,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 , третя особа служба у справах дітей Знам`янської сільської ради про позбавлення батьківських прав.

Пред`явлена позовна заява відповідно до ухвали суду від 19.01.2026 була залишена без руху із зазначенням недоліків, способу їх усунення та встановленням строку для їх усунення.

Для усунення недоліків судом було повідомлено представника позивача про необхідність виправити недоліки заяви у десятиденний строк з дня отримання позивачем ухвали суду шляхом направлення копії ухвали від 19.01.2026 на електронну адресу представника позивача, яку нею було отримано 21.01.2026.

27.01.2026 року начальником служби у справах дітей Знам`янської сільської ради подано заяву про продовження строку для усунення недоліків терміном на 10 днів.

30 січня 2026 року стороною позивача надано на адресу суду на виконання ухвали суду заяву про усунення недоліків та додано письмові документи.

Дослідивши подані стороною позивача документи на виконання ухвали суду суд прийшов до наступного.

Підставою залишення позову без руху були наступні недоліки:

Відповідно до ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з положеннями ч.ч. 4, 5 ст. 19 СК України, при розгляді судом спорів щодо позбавлення батьківських прав, обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Процес позбавлення батьківських прав умовно поділяється на етапи, зокрема, етап звернення заявника з відповідною заявою до органу опіки та піклування про надання висновку про доцільність позбавлення конкретної особи батьківських прав. Така заява подається до відповідної Служби у справах дітей органу місцевого самоврядування відповідного району в місті або місцевої державної адміністрації в районі відповідної області за місцем реєстрації матері або батька, стосовно яких вирішується питання про позбавлення батьківських прав згідно з вимогами, визначеними постановою Кабінету Міністрів України від 24.09.2008 року № 866, якою затверджено Порядок провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини.

Питання щодо позбавлення батьківських прав певної особи повинно обов`язково розглядатися в досудовому порядку органом опіки та піклування з оформленням та видачою про це письмового висновку.

Ненадання висновку одночасно з позовом позбавляє суд можливості провести розгляд справи у встановленому законом порядку та строки. Суд вважає, що зверненню до суду з позовом про позбавлення батьківських прав має передувати виважена та ґрунтовна підготовка документів, збір необхідної доказової бази. У цьому контексті суд звертає увагу на позицію ВСС України, викладену в ухвалі від 01.11.2017 року у справі № 211/559/16-ц, відповідно до якої позбавлення батьківських прав є передчасним без відповідного висновку органу опіки та піклування і попередження матері про необхідність змінити ставлення до виховання дитини.

У позові позивач не зазначає про наявність висновку про доцільність позбавлення батьківських прав, також не зазначено чи звертався позивач до відповідного органу для складення такого висновку.

Висновок органу опіки та піклування може бути доказом по справі, якою б не була підстава позбавлення батьківських прав. Даний висновок робиться на підставі засідань комісії органу опіки та піклування про питання доцільності позбавлення батьківських прав. Для підготовки даного висновку комісія спілкується з відповідачем та вивчає наявність підстав для позбавлення батьківських прав.

Відповідно до п. 16 постанови Пленуму Верховного суду від 30 березня 2017 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» заборонену законодавством поведінку батьків можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування своїми обов`язками.

При цьому, у позові відсутні будь-які дані з приводу того, чи вживалися до відповідача та наявного батька дитини ОСОБА_4 будь-які заходи впливу (оскільки позбавлення батьківських прав є крайнім заходом впливу) та реагування, що б могло вказати на винну поведінку батьків дитини.

Позбавлення батьківських прав є виключною мірою, яка тягне за собою серйозні правові наслідки як для батька (матері), так і для дитини (ст. 166 СК України). Таким чином, позбавлення батьківських прав допускається лише тоді, коли змінити поведінку батьків у кращу сторону неможливо, і лише при наявності вини в діях батьків.

Однак позивачем у позовній заяві не зазначено, а до позову не долучено доказів щодо винної поведінки батька та матері та попередження їх про необхідність змінити ставлення до виховання дитини.

Згідно п. 9-10 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позов має містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Даний позов містить розбіжності, а саме позивач зазначає, що ним подано клопотання про звільнення від сплати судового збору в той же час зазначає що сплачено судовий збір згідно платіжної інструкції, а клопотання про звільнення від сплати судового збору відсутнє.

Отже п. 9-10 ч.3 ст. 175 ЦПК України позивачем не виконані.

Крім того позовна заява містить дві позовні вимоги щодо позбавлення батьківських прав та щодо стягнення аліментів, при цьому за одну позовну вимогу стороною позивача надано квитанцію про сплату судового збору, щодо іншої позовної вимоги судовий збір не сплачено а в разі звільнення не вказано підстави для звільнення, оскільки згідно ч.4 ст. 175 ЦПК України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору, позивачем надано документ, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 3028,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч. 2 п. 1 п. п. 2 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір").

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" встановлено, що з 01 січня 2026 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 3328 грн.

Відтак, позивачу слід надати документ, що підтверджує сплату судового збору за подання вимоги про позбавлення батьківських прав у розмірі 3328 грн.

Позивач не обґрунтував у позові підстави для звернення до суду з позовом в інтересах дитини, як того вимагає ч.5 ст. 175 ЦПК України.

Суд вивчивши заяву сторони позивача щодо усунення недоліків позовної заяви вважає за неможливе прийняти її як належне усунення всіх недоліків позовної заяви.

Стороною позивача на усунення недоліків надано лише документи, які вона просить долучити в якості доказів, в іншій частині ухвала суду залишена без виконання.

Також суд не вбачає надмірного формалізму при забезпечені дотримання вимог процесуального законодавства.

Оскільки, саме на позивача покладається обов`язок забезпечити подання до суду належно оформлених, документів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

ч. 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Отже, з наведених норм вбачається, що позивач, звертаючись до суду з відповідною позовною заявою, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, зобов`язана оформити таку у відповідності до вимог цивільного-процесуального кодексу, що сприятиме її своєчасному розгляду і вирішенню.

При цьому враховую правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2019 (провадження № 11-490сап19), згідно з яким відкриття провадження у справі за заявою, яка не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства, є свідченням надання заявнику привілеїв, не передбачених законом.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначенні статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи ту обставину, що позивач у встановлений судом строк не усунув недоліки позовної заяви, у суду відсутні підстави для прийняття даної заяви, тому її слід визнати неподаною та повернути позивачці.

Клопотання служби у справах дітей про надання додаткового строку для усунення недоліків, залишити без розгляду в зв`язку з тим, що воно подано третьою стороною у справі, а не позивачем, що суперечить норм ЦПК України

Керуючись ч.3 ст.185 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву органу опіки та піклування Знам`янської сільської ради до ОСОБА_1 , третя особа служба у справах дітей Знам`янської сільської ради про позбавлення батьківських прав - визнати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити стороні позивача, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя:Р. М. Тимчук