Справа № 361/8418/24
Провадження № 2/361/4931/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2025 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Бражник Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Охріменко Є.І.

розглянувши в приміщенні Броварського міськрайонного суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та про поділ спільного майна подружжя,

УСТАНОВИВ:

28 серпня 2024 року адвокат Осадча К.О. від імені та в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом.

У порядку автоматизованого розподілу справ між суддями справу передано на розгляд судді Бражник Н.М.

Ухвалою суду від 05 вересня 2024 року позовну заяву залишено без руху та надано термін для усунення недоліків.

17 вересня 2024 року адвокат Осадча К.О. від імені та в інтересах ОСОБА_1 подала заяву про забезпечення позову.

Ухвалою суду від 23 вересня 2024 року заяву про забезпечення позову задоволено. До набрання законної сили рішення у справі № 361/8418/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та про поділ спільного майна подружжя, накладено арешт на майно: житловий будинок, АДРЕСА_1 , площею 1854,5 кв. м з надвірними спорудами; земельну ділянку з кадастровим номером :01:063:0526, площею 0,0262 га, яка розташована у АДРЕСА_1 ; автомобіль Alfa Romeo 2018 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 , сірого кольору; земельну ділянку з кадастровим номером :01:046:0048, площею 0,15 га, яка розташована у АДРЕСА_2 , з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд.

Ухвалою суду від 23 вересня 2024 року, враховуючи, що недоліки позовної заяви усунуті, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання 24 жовтня 2024 року о 11:30 год.

Як вбачається із довідок про доставку електронних документів у Електронний кабінет представника позивача адвоката Осадчої К.О. електронний примірник ухвали про відкриття провадження у справі від 23 вересня 2024 року доставлений 30 вересня 2024 року, а судової повістки про виклик до суду 01 жовтня 2024 року.

У зв`язку з неявкою всіх учасників справи у підготовче засідання 24 жовтня 2024 року розгляд справи відкладено на 21 листопада 2024 року о 12:30 год.

Адвокат Осадча К.О. особисто отримала повістку про виклик до суду 21 листопада 2024 року о 12:30 год. для позивача, про що свідчить розписка наявна в матеріалах справи.

Електронний примірник судової повістки про виклик до суду на 21 листопада 2024 року о 12:30 год. доставлений до Електронного кабінету представника позивача адвоката Осадчої К.О. 25 жовтня 2024 року.

21 листопада 2024 року Вх. № 55539 представник позивача адвокат Осадча К.О. подала клопотання про перенесення судового засідання на іншу дату, у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому процесі у м. Києві, у зв`язку з чим розгляд справи відкладено на 02 грудня 2024 року о 16:30 год.

Електронний примірник судової повістки про виклик до суду на 02 грудня 2024 року о 16:30 год. доставлений до Електронного кабінету представника позивача адвоката Осадчої К.О. 25 листопада 2024 року.

У зв`язку з неявкою всіх учасників справи у підготовче засідання 02 грудня 2024 року о 16:30 год. розгляд справи відкладено на 22 січня 2025 року о 14:30 год.

Електронний примірник судової повістки про виклик до суду на 22 січня 2025 року о 14:30 год. доставлений до Електронного кабінету представника позивача адвоката Осадчої К.О. 07 грудня 2024 року.

У судове засідання 22 січня 2025 року о 14:30 год. учасники справи не з`явились, про розгляд справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до статті 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Статтею 59 Конституції України встановлено, що кожен має право на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ст. 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Крім того, право сторони брати участь у судовому процесі через представника (адвоката) гарантоване п. п. 1, 3 ст. 58 та ч.1 ст. 64 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 4 ст. 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Суд повинен контролювати процесуальну поведінку осіб, які беруть участь у справі, так як на нього поширюється порядок цивільного судочинства, а значить обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, а також нести відповідальність за зловживання правом. В прямі обов`язки осіб, що беруть участь у справі, входить дотримання процесуальної дисципліни на протязі всього провадження у справі.

Згідно зі статтею 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу.

Днем вручення судової повістки є, зокрема день вручення судової повістки під розписку та день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частинами 1, 2 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч. 5 ст. 223 ЦПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача та його представника позивача у підготовче засідання є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Суд встановив, що учасники справи про дату розгляду повідомлялись завчасно та належним чином, а представник позивача отримувала електронні примірники судових повісток про виклик до суду в Електронному кабінеті.

Відтак, враховуючи те, що справа тривалий час перебуває на розгляді, позивач, як особа, яка ініціювала судовий процес розглядом справи не цікавиться, на виклики до суду не реагує, а її представник, будучи належним чином повідомленою про розгляд справи 02 грудня 2024 року та 22 січня 2025 року до суду не з`явилась, клопотань про перенесення розгляду справи ані позивач, ані його представник не подавали, тому суд дійшов висновку, що позов необхідно залишити без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Щодо заходів забезпечення позову

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Забезпечення позову це вжиття судом, в провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом про присудження, реальне виконання позитивно прийнятого рішення.

Отже, заходи забезпечення позову, за своєю правовою суттю є гарантією забезпечення інтересів позивача у майбутньому при реалізації судового рішення.

Відповідно до ч. 9, 10, 11 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Оскільки у цій справі суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, тому наявні підстави для скасування заходів забезпечення позову, які вжиті ухвалою суду від 23 вересня 2024 року.

Керуючись ст. 158, 257, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та про поділ спільного майна подружжя залишити без розгляду.

Заходи забезпечення позову, які вжиті ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 23 вересня 2024 року зберігають свою дію до набрання законної сили ухвалою суду про залишення позову без розгляду.

Після набрання законної сили ухвалою суду про залишення позову без розгляду, заходи забезпечення позову, які вжиті ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 23 вересня 2024 року скасувати.

Після набрання цією ухвалою законної сили її копію направити до органу, який виконував ухвалу про забезпечення позову, для здійснення відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.М. Бражник