У Х В А Л А

судового засідання

15.01.2025 Городоцький районний суд Львівської області у складі:

головуючої судді Малахової-Онуфер А.М.

за участю секретаря судового засідання Лихоносової Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Городок Львівської області цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Глянс» до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в :

ТОВ «Глянс» в особі керівника Дубініна Р.В., 03 липня 2023 року звернулось в суд з позовом до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна - свинарника площею 440, 5 кв.м, що на АДРЕСА_1 , укладеного у лютому 2020 року між ОСОБА_1 , як керівником ТОВ «Глянс» та ОСОБА_3 , як учасником ТОВ «Глянс», зобов`язання відповідача повернути означене нерухоме майно.

Ухвалою підготовчого засідання від 10 жовтня 2024 року за клопотанням представника позивача Дубініна Р.В. до участі у справі залучено третю особу ОСОБА_2 , а 28 жовтня 2024 року підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду на 15 год. 00 хв., 02 грудня 2024 року.

Представник позивача ОСОБА_4 , який належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи в судове засідання 02 грудня 2024 року та повторно 15 січня 2025 року не з`явився, причини неявки не повідомив.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 року у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» ЄСПЛ у рішенні вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки заявника до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки заявника до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки заявника, суд залишає заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує заявника як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Такий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 28.10.2021 у справі № 465/6555/16-4ц.

Відтак, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини чергової неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача (його представника) і у випадку повторної неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача (його представника) про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи наведене, положення ст. 257 ЦПК України, а також те, що представник позивача ОСОБА_4 будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання повторно не з`явився, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав, суд залишає позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Глянс» про визнання недійсним договору купівлі-продажу, зобов`язання вчинити дії, без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 223, 257, 260 ЦПК України, -

в и р і ш и в :

позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Глянс» до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Львівського апеляційного суду.

С у д д я А.М. Малахова Онуфер