КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

14.01.25 справа № 133/1944/24

провадження № 2/133/747/25

Козятинський міськрайонний суд Вінницької області у складі

головуючої судді Пєтухової Н.О.,

за участі секретаря судового засідання Штепи В.С.,

представника позивача адвоката Тиховського М.О.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача адвоката Пилипчука В.О.,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Служба у справах дітей Козятинської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, -

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні, спілкуванні з дитиною

14.08.2024 ухвалою Козятинського міськрайонного суду Вінницької області прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження.

01.10.2024 на адресу суду надійшов зустрічний позов, в якому ОСОБА_1 заперечила щодо задоволення позовних вимог первісного позову, та просить визначити інший спосіб участі ОСОБА_2 у вихованні малолітньої доньки.

29.10.2024 на адресу судувід представника позивача надійшло клопотання про зупинення провадження по справі, у зв`язку з перебуванням в провадженні суду справи №133/3011/24 про визначення місця проживання дитини.

Представник позивача - адвокат Тиховський М.О. в судовому засіданні просив залишити без розгляду клопотання про зупинення провадження у справі. Щодо зустрічної позовної заяви - заперечив, з її вимогами не погодився.

Представник відповідача - адвокат Пилипчук В.О. в судовому засіданні зустрічну позовну заяву підтримав.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про місце та час розгляду справи повідомлявся належним чином.

Статтею 13 ЦПК України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, згідно якого суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до норм ЦПК України. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Тобто позивачу (заявнику) належить право вирішувати, зокрема, питання подання та відкликання заяв (клопотань), яке поставлене лише у залежність від його волі.

Таким чином, суд, клопотання позивача про зупинення провадження у справі залишає без розгляду.

Частиною 1 ст. 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи мають право, в тому числі, подавати заяви та клопотання.

Пунктом 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України встановлено, що відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Відзив на позовну заяву подається відповідачем у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 191 ЦПК України).

Зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, тобто вони мають бути такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів.

Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно, і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень. Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

У даному випадку, вимоги зустрічного позову викладені як заперечення щодо первісного позову, тобто за своєю суттю є відзивом на позовну заяву з пропозицією встановити інший порядок побачень батька з дитиною, аніж вказано у позові. У разі їх задоволення, вони не тягнуть за собою як наслідок відмову у первісному позові, а також не впливають суттєво на предмет спору за його обсягом та змістом. Крім того, суттєвим для даного виду спорів є те, що особа, яка вважає, що їй чиняться перешкоди у спілкуванні з дитиною, має право вимагати усунення цих перешкод та визначення порядку спілкування та виховання дитини. У цій справі відповідачка не є особою, якій чиняться перешкоди з боку позивача. Тож її зустрічний позов не відповідає вимога до позову як такого, оскільки ОСОБА_1 не вказує на певні перешкоди у реалізації її прав, а висловлює незгоду з позицією позивача ОСОБА_2 .. Мотивування зустрічного позову не містять жодних фактичних даних щодо порушення будь-яких прав ОСОБА_1 , а лише альтернативний до запропонованого позивачем варіант розв`язання спору.

Таким чином, враховуючи наведені положення ЦПК України, визнання первісного позову позивачем, а також предмет зустрічного позову, суд приходить до висновку про необхідність відмови відповідачу у прийнятті зустрічної позовної заяви, однак, наведене не позбавляє права позивача за зустрічним позовом звернутися до суду з відповідними вимогами в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Згідно з частинами четвертою, п`ятою, шостою статті 19 СК України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних в результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

За таких обставин, з метою повного та всебічного розгляду справи, а також належного захисту законних прав та інтересів дитини, суд вбачає необхідним зобов`язати відповідний орган опіки та піклування надати висновок щодо способу участі ОСОБА_2 , у вихованні та спілкуванні з дитиною - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Враховуючи вищенаведене, беручи до уваги предмет спору та час, необхідний для вчинення відповідних процесуальних дій, суд приходить до висновку про оголошення перерви у підготовчому судовому засіданні.

На підставі викладеного, керуючись ст.43, 49, 76, 84, 90, 91, 193, 197, 198, 200, 259-261, 353-355 ЦПК України, ст. 19 СК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання позивача про зупинення провадження у справі залишити без розгляду.

Відмовити відповідачеві у прийнятті зустрічного позову.

Зобов`язати Службу у справах дітей Козятинської міської ради надати суду письмовий висновок щодо способу участі ОСОБА_2 у вихованні та спілкуванні з дитиною ОСОБА_3 .

Витребувані докази надати суду до 15.03.2025.

У підготовчому судовому засіданні оголосити перерву.

У наступне засідання викликати учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Наталя ПЄТУХОВА

Дата документу 14.01.25