Справа № 354/2286/24
Провадження № 22-ц/4808/171/25
Головуючий у 1 інстанції Ваврійчук Т. Л.
Суддя-доповідач Пнівчук
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2025 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої (судді-доповідача) Пнівчук О.В.,

суддів: Бойчука І.В., Томин О.О.,

з участю секретаря Шемрай Н.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Скеля-2022» на ухвалу Яремчанського міського суду від 29 листопада 2024 року, у складі судді Ваврійчук Т.Л., у справі за заявою представника позивача ОСОБА_1 адвоката Проворова Івана Валерійовича про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «СКЕЛЯ-2022» про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні,

в с т а н о в и в:

11 листопада 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «СКЕЛЯ-2022» (надалі - ОСББ «СКЕЛЯ-2022») про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні в сумі 111765,58 грн.

Ухвалою Яремчанського міського суду Івано-Франківської області від 18 листопада 2024 року відкрито провадження у даній справі, призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Представник позивачки адвокат Проворов І.В. 27.11.2024 подав заяву про забезпечення позову, в якій просив вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, що належать ОСББ «СКЕЛЯ-2022» та знаходяться на всіх рахунках відповідача в усіх банках або інших фінансово-кредитних установах у межах ціни позову у сумі 111765,58 грн.

В обґрунтування даної заяви зазначав, що за результатами проведеного Південно-Західним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці позапланового заходу контролю складено акт та видано припис голові правління ОСББ «СКЕЛЯ-2022» Цюпирі Н.С. про усунення порушення законодавства про працю за фактом невиплати позивачці всіх коштів належних при звільненні, однак голова правління ігнорує виданий припис.

Позивачка вважала, що за вказаних обставин без застосування заходів забезпечення позову у вказаний спосіб існує реальна і доведена небезпека того, що відповідач у будь-який момент може розпорядитися наявними на рахунках ОСББ «СКЕЛЯ-2022» коштами з метою уникнення відповідальності, що повністю унеможливить або утруднить виконання рішення суду та позбавить позивачку ефективного захисту та поновлення порушених прав, за захистом яких вона звернулася до суду.

Ухвалою Яремчанського міського суду від 29 листопада 2024 року заяву представника позивачки адвоката Проворова І.В. про забезпечення позову задоволено.

Вжито заходи забезпечення позову у цивільній справі №354/2286/24 за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «СКЕЛЯ-2022» про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні у виді накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на банківських/розрахункових рахунках Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «СКЕЛЯ-2022» (78501, вул. Свободи, 301 м. Яремче Надвірнянський район Івано-Франківська область, ) у будь-яких банківських установах, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та крім коштів, що необхідні для оплати праці, відпускних, пільгових пенсій працівникам підприємства, сплати обов`язкових платежів (зборів), пов`язаних з нарахуванням (виплатою) заробітної плати та інших обов`язкових платежів, а саме: податку з доходів фізичних осіб, військового збору, єдиного внеску, що належать боржнику, в межах суми позовних вимог у розмірі 111765 грн 58 коп. до розгляду по суті та набрання законної сили рішенням суду у даній справі.

Представник ОСББ «Скеля-2022» адвокат Дем`янчук Г.В. на вказану ухвалу суду подала апеляційну скаргу. Вважає ухвалу суду незаконною та необґрунтованою, зазначає, що висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи, суд не дослідив усіх обставин справи і не перевірив належним чином доводи позивача.

Судом не взято до уваги, що ОСОБА_1 не надала жодних доказів, які б підтверджували факт існування трудових правовідносин між нею та ОСББ «Скеля-2022».

Вважає, що в оскаржуваній ухвалі суду не зазначено, на підставі яких документів та розрахунків позивачем було встановлено суму невиплачених грошових коштів, які підлягали арешту з метою забезпечення позову, у розмірі 111 765,58 грн. Таких документів позивачем суду не надано.

Зазначає, що судом не враховано негативних наслідків вжиття заходів забезпечення позову для усіх співвласників ОСББ «Скеля-2022». Накладення арешту на банківські рахунки ОСББ «Скеля-2022» позбавляє останнього здійснювати оплату за послуги та інші витрати, необхідні для забезпечення стабільного функціонування будинку та комфорту всіх співвласників.

У зв`язку з арештом рахунків стає неможливою оплата комунальних послуг, таких як енергопостачання, водопостачання, водовідведення, вивезення побутових відходів, що прямо впливає на комфорт і безпеку проживання мешканців. Також ОСББ «Скеля-2022» не зможе забезпечувати поточне утримання будинку, проводити ремонтні роботи, обслуговувати ліфти, електричні та інженерні мережі, реагувати на аварійні ситуації. Крім того, унеможливлюється виконання зобов`язань перед підрядними організаціями, що надають життєво важливі послуги, а це може призвести до їх припинення.

Також зазначає, що на рахунках ОСББ відсутня сума грошових коштів в розмірі 111 765,58 грн, тому відсутня реальна можливість виконання оскаржуваної ухвали. Вважає, що протиправна поведінка ОСОБА_1 щодо неповернення документів, які стосуються діяльності ОСББ та документів, необхідних для здійснення розрахунку при її звільненні стали причиною непроведення такого розрахунку, адже відповідач саме через їх відсутність не мав інформації про суми заробітної плати та інших необхідних виплат при звільненні позивачки.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Вважає, що оскаржувана ухвала про забезпечення позову погіршує становище відповідача, порушує баланс інтересів сторін та суперечить принципу пропорційності заходів забезпечення позову.

Просить апеляційну скаргу задовольнити, ухвалу суду скасувати та прийняти нову ухвалу, якою у задоволені заяви представника ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити.

Представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Проворов І.В. подав відзив на апеляційну скаргу.

Вважає, що твердження апеляційної скарги відповідача є помилковими та необґрунтованими.

Зазначає, що в долученій до позовної заяви трудовій книжці, є запис про початок трудових відносин між позивачкою та відповідачем. Також відповідач не заперечує існування трудових відносин з позивачкою, оскільки ним видано наказ про звільнення позивачки від 05.04.2024, в день звільнення з позивачкою не проведено остаточний розрахунок при звільненні, відповідач письмово не повідомив позивачку про розмір нарахованих сум.

Вважає, що не відповідають дійсності посилання відповідача щодо відсутності коштів на рахунках відповідача.

Представник позивачки у відзиві просив витребувати від відповідача звіт руху коштів ОСББ «Скеля-2022» за період із серпня по грудень 2024 року сформованих у веб-кабінеті «Дах» та відмовити у задоволенні апеляційної скарги ОСББ «Скеля-2022».

Представник ОСББ «Скеля-2022» адвокат Дем`янчук Г.В. у судовому засіданні апеляційного суду в режимі відео конференції підтримала апеляційну скаргу з наведених у ній мотивів.

Представник ОСОБА_1 адвокат Проворов І.В. заперечив доводи апеляційної скарги, вважає ухвалу суду законною та обґрунтованою.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.

Згідно зі статтею 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржувана ухвала суду не відповідає.

Відповідно до частини першої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

На підставі частини другої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна (у тому числі грошових сум, цінних паперів, корпоративних прав тощо) чи підготовчі дії до його реалізації.

Згідно із частиною першою статті 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти певні дії.

При цьому заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина третя статті 150 ЦПК України).

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі у разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведе до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

У постанові Верховного Суду від 20 лютого 2019 року у справі № 754/4437/18 (провадження № 61-47464св18) зроблено висновок про те, що при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Таким чином, важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду у разі задоволення позову. Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу. Забезпечення позову спрямоване насамперед проти несумлінних дій відповідача, який за час розгляду справи може приховати майно, продати, пошкодити, знищити чи знецінити його.

З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 звернулась до відповідача ОСББ «СКЕЛЯ-2022» із позовними вимогами про стягнення грошових коштів невиплачених їй при звільненні.

Задовольняючи заяву про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки предметом позову є стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні, тобто, у даній справі між сторонами існує спір щодо існування у відповідача обов`язку сплатити грошові кошти при звільненні з роботи у розмірі 111765,58 грн, тому накладення арешту на майно не завдасть шкоди та збитків відповідачу, не позбавить його прав на здійснення господарської діяльності, отримання доходів, сплату податків тощо, а лише тимчасово обмежить право відповідача розпоряджатися коштами, які знаходяться на банківських/розрахункових рахунках ОСББ.

Колегія суддів апеляційного суду з такими висновками не погоджується, оскільки вони не відповідають встановленим по справі обставинам та не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства.

Інститут забезпечення позову є однією з гарантій захисту прав, свобод та законних інтересів юридичних та фізичних осіб - позивачів в цивільному процесі, механізмом, який покликаний забезпечити реальне та неухильне виконання судового рішення прийнятого у справі.

При цьому заходи забезпечення мають бути вжиті лише в межах позовних вимог та бути адекватними та співмірними з позовними вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням положень статті 149 ЦПК України.

Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Звертаючись до суду з заявою про забезпечення позову, заявник обґрунтував необхідність застосування таких заходів тим, що за результатами проведеного Південно-Західним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці позапланового заходу контролю складено акт та видано припис голові правління ОСББ «СКЕЛЯ-2022» Цюпирі Н.С. про усунення порушення законодавства про працю за фактом невиплати позивачці всіх коштів належних при звільненні, однак відповідач проігнорував виданий припис та не провів остаточний розрахунок з позивачкою.

За приписами ч. 1,2 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 та ч.ч. 1,6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна (у тому числі грошових сум, цінних паперів, корпоративних прав тощо) чи підготовчі дії до його реалізації.

Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачка просить суд стягнути з відповідача на її користь грошові кошти при звільненні з роботи у розмірі 111765,58 грн.

Як зазначає представник позивача в заяві про забезпечення позову, відповідач є юридичною особою, ОСББ, яке продовжує здійснювати свою господарську діяльність, не перебуває в стані банкрутства, сплачує податки та виплачує заробітну плату працівникам.

Колегія суддів вважає, що судом належним чином не здійснено оцінки обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів, не з`ясовано співмірність виду забезпечення позову, який просила застосувати позивачка, позовним вимогам, належним чином не обґрунтовано необхідність вжиття таких заходів за відсутності доказів, які б підтверджували реальну загрозу невиконання відповідачем можливого рішення суду про задоволення позову.

Колегія суддів погоджується з доводами апелянта про те, що судом не враховано негативних наслідків вжиття заходів забезпечення позову для співвласників ОСББ «Скеля-2022», оскільки накладення арешту на банківські рахунки ОСББ «Скеля-2022» може позбавити останнього здійснювати оплату за послуги та інші витрати, необхідні для забезпечення стабільного функціонування будинку та комфорту всіх співвласників ОСББ.

Доказів вчинення відповідачем дій, які б давали підстави для висновку про можливість ухилення ним від виконання рішення у разі задоволення позову матеріали справи не містять.

Відтак обраний позивачем спосіб забезпечення позову не є співмірним із предметом спору.

Колегія суддів відхиляє клопотання представника заявника у відзиві на апеляційну скаргу про витребування від відповідача звіту руху коштів ОСББ «Скеля-2022» за період із серпня по грудень 2024 року сформованих у веб-кабінеті «Дах» з огляду на наступне.

Відповідно до положень ч.1-3 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Звертаючись в суд першої інстанції із заявою про забезпечення позову, сторона позивача свої вимоги щодо необхідності накладення арешту на кошти відповідача в межах суми позову, не посилалася на обставини щодо руху коштів на рахунку відповідача та не ставила питання про витребування звіту руху коштів ОСББ «Скеля-2022» за період із серпня по грудень 2024 року сформованих у веб-кабінеті «Дах», а відтак колегія суддів не вбачає підстав для витребування зазначеного доказу підчас перегляду ухвали суду про забезпечення позову за апеляційною скаргою відповідача ОСББ «Скеля-2022».

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частини або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів вважає, що постановлена ухвала суду першої інстанції постановлена внаслідок неповного дослідження обставин справи, які мають значення для правильного вирішення справи, що є підставою для її скасування та ухвалення нового судового рішення про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Керуючись ст. ст. 374, 376, 381- 384, 389 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Скеля-2022» задовольнити.

Ухвалу Яремчанського міського суду від 29 листопада 2024 року скасувати.

Ухвалити нове судове рішення.

В задоволенні заяви представника позивачки адвоката Проворова І.В. про забезпечення позову ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «СКЕЛЯ-2022» про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні відмовити.

Постанова в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 20 січня 2025 року.

Головуюча О.В. Пнівчук

Судді: І.В. Бойчук

О.О. Томин