Справа № 645/3840/24
Провадження № 2/645/223/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 січня 2025 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Ульяніч І.В., при секретарі Циганок В.М., учасники справи: позивач ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 , представник відповідача Харківська міська рада не з`явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини, вказуючи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка за життя на випадок своєї смерті залишила заповіт, який було посвідчено 01.12.1993 року Балдаковою І.О. державним нотаріусом 7-ї Харківської державної нотаріальної контори, за реєстровим № 1-6869. Зі змісту заповіту вбачається, що ОСОБА_3 на випадок своєї смерті заповіла все своє майно, де б воно не було та з чого б не складалось, своєму синові - ОСОБА_1 . Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, яке складається з квартири АДРЕСА_1 . 09.05.2024 року після смерті ОСОБА_3 приватним нотаріусом ХМНО Харківської області Губською В.А. була відкрита спадкова справа №34/2024. Однак, ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину було відмовлено, оскільки він не був на момент смерті зареєстрований з померлою ОСОБА_3 та в шестимісячний період не звернувся до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини. Разом з тим, ОСОБА_1 пропустив встановлений законом строк на прийняття спадщини з поважних причин, оскільки він не знав про існування заповіту складеного ОСОБА_3 на його ім`я. Так, після смерті матері оформленням спадкових прав мала займатись рідна сестра ОСОБА_1 ( ОСОБА_4 ), оскільки вона після повномасштабного вторгнення Російської федерації на територію України відмовилась виїхати закордон та залишилась проживати в Харківській області. Натомість ОСОБА_1 прийняв рішення про необхідність виїзду разом з родиною за межі України. При цьому, за домовленістю з ОСОБА_4 вона мала повідомити ОСОБА_1 про дії, які він має вчинити для оформлення спадщини після смерті матері. Проте, ОСОБА_4 в шестимісячний строк не вчинила жодних дій щодо прийняття спадщини та лише в червні 2024 року повідомила ОСОБА_1 , що вона знайшла заповіт матері, яким та все своє майно заповіла саме ОСОБА_1 . При цьому, ОСОБА_4 пояснила, що саме з цих підстав вона не вчиняла жодних дій щодо оформлення спадщини після смерті матері оскільки вважала, що заповіт, який було складено на ім`я ОСОБА_1 вже є правовстановлюючим документом на нерухоме майно і будь-яких додаткових дій, в тому числі і звертатись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, вчиняти не потрібно. Таким чином, ОСОБА_1 на час відкриття спадщини із спадкодавцем не проживав, оскільки за наслідком військової агресії Російської федерації був вимушений виїхати за межі України, про наявність заповіту, складеного на його користь, дізнався поза межами строку, передбаченого частиною першою статті 1270 ЦК України, такі обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, а тому строк для прийняття спадщини був пропущений ним з поважної причини.

Ухвалою суду від 02.07.2024 року відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 06.08.2024 року задоволено клопотання позивача про витребування доказів.

Ухвалою суду від 13.09.2024 року закрито підготовче судове засідання та справу призначено до розгляду у відкрите судове засідання.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду був сповіщений належним чином.

Представник позивача ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, надав до суду окрему письмову заяву про розгляд справи за відсутності позивача та представника позивача, просив суд про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи був повідомлений своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомив, заперечень проти позову (відзиву) та заяви про розгляд справи без його участі не надав.

Згідно ч.2 ст.43 ЦПК України, відповідач зобов`язаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, зобов`язує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом пред`явленого до нього позову. Тривала відсутність такого інтересу з боку відповідача, на думку суду, свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим розгляд справи у відсутність сторін, без фіксації судового засідання звуко записуючими пристроями.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є сином ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , копія якого надана позивачем (а.с.8)

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 21 квітня 1977 року уклали шлюб, актовий запис про шлюбу №158, після державної реєстрації шлюбу ОСОБА_6 , присвоєно прізвище « ОСОБА_7 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 (а.с.59)

Таким чином, позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 (а.с.15)

ОСОБА_3 , на підставі довідки управління ХССК «Харків» від 25.01.1999 року за №1, та реєстраційного посвідчення БТІ від 31.03.1999 року, на праві особистої власності належить квартира АДРЕСА_1 (а.с.17)

01.12.1993 року ОСОБА_3 склала Заповіт, посвідчений державним нотаріусом Сьомої ХДНО Харківської області Балдаковою І.О., відповідно до якого належну їй на праві особистої власності квартиру, що знаходиться в АДРЕСА_2 , та все інше належне їй майно де б таке не було та з чого б воно не складалось, і все те, що буде належать їй на день смерті ОСОБА_3 , заповіла своєму сину ОСОБА_1 . (а.с. 16)

Приватним нотаріусом ХМНО Харківської області Губською В.А. на підставі заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діяла ОСОБА_8 (на підставі довіреності від 23.04.2024 р., реєстровий номер №4236) про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , 09.05.2024 року заведена спадкова справа №34/2024 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 (а.с.45-68)

09.05.2025 року позивач, в особі свого представника ОСОБА_8 , звернувся до приватного нотаріуса ХМНО Харківської області Губської В.А. з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_3 .. Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса ХМНО Губською В.А. № 54/02-31 від 26.05.2024 року, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 , у зв`язку із тим, що він на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем та не подав заяву про прийняття спадщини після смерті матері до нотаріальної контори протягом строку, встановленого для прийняття спадщини.

Згідно з ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За загальними положеннями про спадкування - право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За змістом ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29.06.2022 діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, п. 3 постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. (був виключений постановою КМУ від 9 травня 2023 р. № 469)

Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив наступний висновок, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст.1270,1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3ст. 1272 ЦК України).

Отже, виходячи із вказаних правових висновків щодо застосування норм права, які відповідно до вимог ч. 4 ст. 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» є обов`язковими для застосування, позивач, звернувшись 09.05.2024 до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , пропустив шестимісячній строк, встановлений чинним законодавством, для прийняття спадщини після смерті матері, з поважних причин і має право на звернення до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

За змістом ч. 1, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13.03.2020 у справі № 314/2550/17, провадження № 61-41480св18.

В обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначає, що він не знав про наявність заповіту, про заповіт позивачеві стало відомо лише у червні 2024 року та у зв`язку із військовою агресією РФ був змушений виїхати за межі України.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Відповідно до п. 6 ч. 1ст. 3 ЦК України до загальних засад цивільного законодавства віднесено, поміж іншим, справедливість, добросовісність та розумність.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова у період з 24.02.2022 і по день звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що є загальновідомою обставиною, а також необізнаність позивача у зміні законодавства та наявності заповіту на його ім`я, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 . Наявність зазначених позивачем обставин свідчить про те, що у нього були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом.

З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 258, 259, 264-265, 268 ЦПК України, суд -

В И Р I Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовільнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянину України, РНОКПП НОМЕР_4 , додатковий строк на подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , тривалістю три місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи, які не оголошуються судом:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ;

Представник позивача: Лисич Юрій Володимирович, адреса: АДРЕСА_4 ;

Відповідач: Харківська міська рада, , адреса: 61000, м.Харків, площа Конституції,7.

Повний текст рішення складено 27.01.2025 року.

Суддя: І.В.Ульяніч