Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/9266/23
Номер провадження2/711/160/24
РІШЕННЯ
27 грудня 2024 року м. Черкаси
Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:
головуючого судді Кондрацької Н.М.
при секретарі Мелещенко О.В., Буйновської А.П.
представника позивача адвоката Свистун Ю.Л.
представників відповідачів адвокатів Починок О.І., Татаринова О.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації, стягнення моральної шкоди,-
До Придніпровського районного суду міста Черкаси звернувся з позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації.
Ухвалою суду від 12.12.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі.
Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Татаринов О.С. 03.01.2024 надіслав до суду відзив на позовну заяву.
Ухвалою суду від 10.01.2024 із занесенням до протоколу судового засідання залучено співвідповідача у справі ОСОБА_3 .
Позивач ОСОБА_1 надіслав до суду уточнену позовну заяву у якій зазначив, що він протягом декількох років з моменту створення був Головою ОСББ «Григорія Сковороди». Однак, залишив посаду за станом здоров`я та на даний час входить до складу правління.
14 квітня 2023 року адвокат Весеньов Є.В. в інтересах одного з співвласників ОСББ «ГРИГОРІЯ СКОВОРОДИ», ОСОБА_3 звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовною заявою про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів ОСББ «Григорія Сковороди», оформлені протоколом N? 6 від 16 березня 2021 року та протоколом N? 8 від 14 грудня 2022 року.
У вказаній позовній заяві відповідач ОСОБА_2 зазначив, що голова ОСББ «Григорія Сковороди», тобто позивач, оскільки на той час саме він виконував ці обов?язки, без попередження співвласників та обговорення на загальних зборах, підвищив тариф, економічно не обґрунтувавши його та не підтвердивши, що свідчить про протиправне заволодіння головою ОСББ «Григорія Сковороди» коштами. Окрім того, відповідач стверджував, що позивач незаконно провів загяльні збори, а в подальшому сфальсифікував результати голосування.
Така інформація була отримана відповідачем, адвокатом Весеньовим Є.В., під час конфіденційного побачення від клієнта, ОСОБА_3 , в інтересах якого він діяв.
Позивач вважає, що вказані відомості не відповідають дійсності та є недостовірними, порушують права та свободи позивача, ганьблять його честь, гідність та ділову репутацію не лише як фізичної особи, а й як члена правління ОСББ «ГРИГОРІЯ СКОВОРОДИ», оскільки примірники позовної заяви, де вказана недостовірна інформація, надіслані всім без виключення співвласникам ОСББ «ГРИГОРІЯ СКОВОРОДИ» як третім особам на стороні відповідача.
Поширення відповідачем недостовірної інформації, шляхом викладення її у позовній заяві, глибоко ранило позивача, адже ці дії розтоптали його честь та гідність, а також ділову репутацію - його особу співвласники (фактично його сусіди) делегували до складу правління ОСББ «ГРИГОРІЯ СКОВОРОДИ», як таку, що користується високою повагою серед мешканців, має авторитет та принциповість.
Безпідставні звинувачення відповідачів, один з яких є професійним адвокатом, залишили темну пляму на авторитеті та репутації позивача.
Інші співвласники, ознайомившись з інформацією, викладеною у позові, почали обговорювати позивача поза очі, негативно висловлювалися у його сторону, дехто з співвласників припинив спілкування з позивачем. Останній вимушений був виправдовуватися перед колегами з правління та іншими співвласниками, заперечувати достовірність тверджень, викладених відповідачем та глибоко переживати порушення його особистих немайнових прав.
Внаслідок незаконного порушення його особистих немайнових прав впродовж декількох місяців позивач втратив сон, аппетит, погіршився його настрій. Він припинив спілкування з сусідами, частково - з рідними та друзями, призупинив заняття спортом, загострилися його хронічні хвороби, внаслідок чого позивач вимушений був відвідувати лікаря та тривало вживати заспокійливе.
Завдану йому моральну шкоду позивач оцінює у розмірі 800 000 гривень (по 400 000 гривень з кожного відповідача).
Також з вини відповідачів позивач зазнав додаткових витрат для захисту своїх прав та законних інтересів, а саме: витрат на професійну правничу допомогу.
Попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести у зв?язку з розглядом справи становлять витрати на правову допомогу адвоката і складають 20 000, 00 гривень.
Просить визнати недостовірною та такою, що порушує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 інформацію, викладену у позовній заяві від 13.04.2023 до Господарського суду Черкаської області адвокатом Веменьовим Є.В. наступного змісту: «голова ОСББ «ГРИГОРІЯ СКОВОРОДИ» без попередження співвласників та обговорення на загальних зборах, підвищив тариф, економічно не обгрунтувавши його та не підтвердивши, що свідчить про протиправне заволодіння ним коштами, а також незаконно провів загальні збори, а в подальшому сфальсифікував результати голосування», зобов?язати адвоката Весеньова Є.В. спростувати протягом семи днів з дня набрання рішенням законної сили недостовірну інформацію про ОСОБА_1 шляхом направлення кожному співвласнику ОСББ «ГРИГОРІЯ СКОВОРОДИ» письмового повідомлення наступного змісту: «Спростування: Мною, адвокатом Весеньовим Є.В. у позовній заяві до Господарського суду Черкаської області від 13.04.2023 повідомлено Вам недостовірну інформацію відносно голови ОСББ «Григорія Сковороди», ОСОБА_1 , а саме: «голова ОСББ «Григорія Сковороди» без попередження співвласників та обговорення на загальних зборах, підвищив тариф, економічно не обгрунтувавши його та не підтвердивши, що свідчить про протиправне заволодіння ним коштами, а також незаконно провів загальні збори, а в подальшому сфальсифікував результати голосування» та стягнути з ОСОБА_2 моральну шкоду у розмірі 400 000, 00 гривень, стягнути з ОСОБА_4 моральну шкоду у розмірі 400 000, 00 гривень, стягнути з відповідачів витрати на правничу допомогу.
Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Татаринов О.С. та представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Починок О.І. звернулись 19.01.2024 та 26.01.2024 відповідно до суду з запереченням щодо уточненої позовної заяви.
Ухвалою суду від 05.02.2024 ухвалено про перехід від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
Відповідачем ОСОБА_2 19.02.2024 надіслано до суду відзив на позовну заяву. Відповідач зазначає, що збільшені позов не визнає у повному обсязі. Позивачем збільшено розмір позовних вимог, однак нових доказів надано не було та не обґрунтовано чому за місяць з дня подання позовної заяви розмір шкоди збільшився на 100000 грн. Позивачем не зазначено зміст вимог до кожного відповідача.
Представником відповідача ОСОБА_3 адвокатом Починок О.І. надісланий 20.02.2024 відзив на позовну заяву. У відзиві зазначається, що відповідач ОСОБА_3 , вимоги ОСОБА_1 викладені в його позовній заяві та заяві про збільшення позовних вимог - не визнає у повному обсязі.
Ні в позовній заяві від 12.12.2023 року, ні в заяві про збільшення розміру позовних вимог від 16.01.2024 року, в порушення приписів ст.175 ЦПК України, ОСОБА_1 не вказав зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, окремо до ОСОБА_3 та окремо до ОСОБА_2 .
В зв`язку з невиконанням ОСОБА_1 своїх процесуальних обов`язків, ОСОБА_3 позбавлений можливості висловлювати заперечення відносно предмету та підстав позову, що заявляє ОСОБА_1 відносно саме ОСОБА_3 .
В позовній заяві від 12.12.2023 року, ОСОБА_1 не зазначив жодної позовної вимоги до ОСОБА_3 .
Таким чином збільшуючи розмір позовних вимог до ОСОБА_3 , яких Позивач в позовній заяві від 12.12.2023 року взагалі не визначав, свідчить про подання ОСОБА_1 нового позову.
З вище викладеного вбачається, що Позивач під виглядом заяви про збільшення позовних вимог подав суду новий позов до ОСОБА_3 , збільшивши майнові вимоги до нього з 0 грн до 400 000,00 грн.
Збільшити можна тільки заявлені позовні вимоги, а враховуючи те, що в позовній заяві від 12.12.2023 року позовні вимоги до ОСОБА_3 відсутні то як можна збільшити те, чого взагалі не заявлялось.
Також звертає увагу на те, що право співвласника багатоквартирного будинку висловлювати свої оціночні судження відносно керівника, чи члена правління ОСББ гарантовано Конституцією України.
В позовній заяві від 13.04.2023 року, яку було адресовано Господарському суду Черкаської області ОСОБА_3 не зазначено прізвище ОСОБА_1 , і ОСОБА_1 не був відповідачем у цій справі.
Всі зазначені в позовній заяві від 13.04.2023 року обставини, є особистими оціночними судженнями ОСОБА_3 .
Спір що розглядався Господарським судом Черкаської області стосувався діяльності ОСББ «Григорія Сковороди», і ніяким чином не стосувався його особистого життя ОСОБА_1 , чи життя його родини.
В зв`язку з тим, що ОСОБА_1 визнає, що на той час він був публічною особою, та виконував обов`язки голови правління ОСББ «Григорія Сковороди», та був членом правління ОСББ, як публічна особа, він мав бути готовим до підвищеного рівня критики, адже публічні особи є об`єктом прискіпливої, інколи доскіпливої уваги суспільства, на яку вони погодилися, при обранні на цю посаду.
Перебуваючи на посаді голови правління ОСББ, чи члена правління ОСББ ОСОБА_1 повинен був бути готовий до критики своїх дій від співвласників ОСББ, в тому числі і шляхом подання відповідних позовних заяв, чи відповідних звернень.
З отриманих ОСОБА_3 доказів, а саме ксерокопії протоколу №6 від 12.03.2021 року, ОСОБА_3 не зміг встановити як голосували співвласники ОСББ, та підписи осіб що голосували, враховуючи і підпис ОСОБА_3 . Як не було підпису ОСОБА_3 і у явочному листі. Даний протокол та явочний лист, вже було подано суду відповідачем ОСОБА_2 .
Враховуючи це, ОСОБА_3 і повідомив адвоката Весеньова Є.В. про ці свої особисті оціночні судження, і в подальшому зазначив, що в наслідок таких неправомірних на його думку дій зі сторони ОСББ (а не особисто ОСОБА_1 чи будь якої іншої особи), він був позбавлений можливості надати письмові заперечення щодо даного тарифу та благодійного внеску.
Стосовно оціночних суджень ОСОБА_3 , про відсутність обговорення прийнятого на загальних зборах тарифу 8,33 грн, його обґрунтування, та необхідності сплати в саме такому розмірі, то вони були сформовані на підставі того, що за змістом протоколу №6 від 16.03.2021 року, в ньому відсутня інформація про його обговорення.
Як вбачається з цього протоколу по питанню порядку денного: 4 Прийняття кошторису у розмірі 8,33 грн/кв.м., зазначено наступне: «Пропозиція, яка ставиться на голосування щодо порядку денного: по четвертому питанню виступила ОСОБА_5 з пропозицією затвердити кошторис ОСББ на 2021 -2022 р., згідно якого тариф складатиме 8,33 грн за 1 кв.м.», і відразу йде інформація про голосування, та підсумки голосування.
Будь якого обговорення доцільності, обґрунтованості такого тарифу протокол №6 не містить. Як не містить цей протокол інформацію про його перевірку та надання відповідного висновку Ревізійною комісією, як це визначено п.18 Статуту.
Саме тому, ОСОБА_3 висловив своє особисте оціночне судження, про те, що протокол №6 такої інформації не містить, і дане його оціночне судження було викладено в позовній заяві адвокатом Весеньовим Є.В.
Під час розгляду справи в Господарському суді Черкаської області, та Північному апеляційному господарському суді, суд надав оцінку обставинам викладеним у позовній заяві ОСОБА_3 з урахуванням доказів та пояснення сторін, враховуючи і особисті пояснення ОСОБА_1 .
Твердження ОСОБА_1 , що коштами заволодів саме він, є особистим судженням ОСОБА_1 на яке ОСОБА_3 впливу не має.
Право ОСОБА_3 звернутись до суду з позовом до ОСББ «Григорія Сковороди», та викласти в позовній заяві свої доводи та міркування є конституційним правом ОСОБА_3 , і не свідчить про поширення недостовірної інформації.
Також звертає увагу на те, що ні ОСОБА_3 , ні адвокатом Весеньовим Є.В. позовна заява від 13.04.2023 року не розповсюджувалась з власного бажання, а була направлена на виконання ухвали Господарського суду Черкаської області від 06.06.2023 року, яка підлягала обов`язковому виконанню.
Таким чином, надсилання позовної заяви третім особам співвласникам ОСББ «Григорія Сковороди» - не було поширенням недостовірної інформації, а було вчинено на виконання ухвали суду.
Також ОСОБА_3 вважає, що збільшені позовні вимоги ОСОБА_1 про стягнення з ОСОБА_3 моральної шкоди в розмірі 400000,00 грн, в зв`язку з поширенням відповідачем недостовірної інформації, є не обґрунтованими, оскільки як вже зазначалось, таких позовних вимог позовна заява від 12.12.2023 року не містить.
В порушення вимог ст.177 ЦПК України, ОСОБА_1 не приєднав ні до позовної заяви від 12.12.2023 року, ні до заяви про збільшення позовних вимог від 16.01.2024 року жодного доказу на підтвердження обставин пов`язаних з спричиненням та відшкодуванням йому моральної шкоди та її розміру.
Також ОСОБА_1 повідомляє про орієнтовний розрахунок витрат на правову допомогу в сумі 20 000,00 грн.
При цьому в порушення вимог ст.43, 83, 177 ЦПК України жодних доказів на підтвердження виникнення цих витрат (договору з адвокатом, ордеру, розрахунку і т. ін.) разом з позовною заявою суду не подає.
Враховуючи це, ОСОБА_3 позбавлений можливості заперечувати проти вимог які нічим не підтверджені, та не обґрунтовані.
Від позивача ОСОБА_1 20.03.2024 судом отримано відповідь на відзив. Так, позивач зазначає, що відповідач зазначає у власному відзиві й про те, що виконання позивачем обов`язків голови правління ОСББ «Григорія Сковороди» та членство у правлінні ОСББ надають йому статусу публічної особи. Власні твердження відповідач грунтує на вказаних в відзиві нормах Закону та інших правових актах. Однак, жодний з них не стосується нашої справи, оскільки жодний з них не визначає чи є голова правління ОСББ - публічною особою.
Відповідно до п. 37 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення", Національні публічні діячі - фізичні особи, які виконують або виконували в Україні визначні публічні функції, а саме: Президент України, Прем?єр-міністр України, члени Кабінету Міністрів України та їх заступники; керівник постійно діючого допоміжного органу, утвореного Президентом України, його заступники; керівник та заступники керівника Державного управління справами;керівники апаратів (секретаріатів) державних органів, що не є державними службовцями, посади яких належать до категорії "А"; Секретар та заступники Секретаря Ради національної безпеки і оборони України; народні депутати України; Голова та члени Правління Національного банку України, члени Ради Національного банку України;голови та судді Конституційного Суду України, Верховного Суду, вищих спеціалізованих судів; члени Вищої ради правосуддя, члени Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, члени Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів;Генеральний прокурор та його заступники; Голова Служби безпеки України та його заступники;Директор Національного антикорупційного бюро України та його заступники;Директор Державного бюро розслідувань та його заступники;Директор Бюро економічної безпеки України та його заступники; Голова та члени Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Голова та члени Антимонопольного комітету України, Голова Національного агентства з питань запобігання корупції та його заступники, Голова та члени Рахункової палати, Голова та члени Центральної виборчої комісії, голови та члени інших державних колегіальних органів;надзвичайні і повноважні посли;начальник Генерального штабу - Головнокомандувач Збройних Сил України, командувачі Сухопутних військ Збройних Сил України, Повітряних Сил Збройних Сил України, Військово-Морських Сил Збройних Сил України;державні службовці, посади яких належать до категорії "А"; керівники органів прокуратури, керівники обласних територіальних органів Служби безпеки України, голови та судді апеляційних судів; керівники адміністративних, управлінських чи наглядових органів державних та казенних підприємств, господарських товаристь, державна частка у статутному капіталі яких прямо чи опосередковано перевищує 50 відсотків; члени керівних органів політичних партій.
Керуючись вказаною нормою Закону, вважає за можливе стверджувати, що Голова ОСББ та члени його правління не входять до переліку осіб, які згідно Закону є публічними особами, а тому позивач не визнає, що виконання ним обов?язків голови правління ОСББ надавало статусу публічної особи, як стверджує відповідач. З врахуванням положень ЦПК
України, твердження відповідача не є доведеними, а тому не можуть бути покладені в основу судового рішення, як й не є підставою для відмови в задоволені позову.
Відповідач стверджує, що надсилаючи позовну заяву, в якій було безпідставно вказано кримінальні діянні з боку голови ОСББ, яким на той момент був позивач по даній справі - він виконував Ухвалу Господарського Суду Черкаської області від 06.06.2023 року по справі N? 925/522/23, а тому ніби не здійснив розповсюдження неправдивої інформації. В свою чергу зазначає, що виконання процесуальних дій з боку відповідача в тій справі, не може спростовувати факт розповсядження неправдивої інформації щодо позивача, як і не можу розповсяджувати факт нанесення йому такими діями шкоди.
Відповідачі, посилаючись на правові позиції Верховного суду України стверджують, що поширена ними інформація за своїм характером є оціночним судженням, а тому, відповідно, не є підставою для захисту права на повагу честі, гідності та ділової репутації та не є предметом судового захисту. Позивач повністю не погоджується з такими доводами.
Вважає, що відповідачем не доведено того факту, що його конкретні вислови не є твердженням, а є оціночним судженням, які не могли завдати моральної шкоди позивачеві, зокрема мова йде про наступне: ст. 4 абз. 9 Позовної заяви про визнання недійсним рішення загальних зборів об?єднання співвласників багатоквартирного будинку "Григорія Сковороди", оформлених протоколом N?6 від 16.03.2021 та протоколом №8 від 14.12.2022 по справі N? 925/522/23, - " Таким чином тариф в розмірі 8,33 грн. за 1 кв. м - нічим економічно не обґрунтований і не підтверджений, що СВІДЧИТЬ ПРО ПРОТИПРАВНЕ ЗАВОЛОДІННЯ КОШТАМИ.", ст. 4 абз. 12 Позовної заяви про визнання недійсним рішення загальних зборів об?єднання співвласників багатоквартирного будинку "Григорія Сковороди", оформлених протоколом N?6 від 16.03.2021 та протоколом N?8 від 14.12.2022 по справі N? 925/522/23, - " Враховуючи вище викладене вбачається, що про призначення, та проведення загальних зборів оформлених протоколом N? 6 та N?8 та інших загальних зборів Позивача НІХТО НІКОЛИ НЕ ПОВІДОМЛЯВ. Про рішення які були прийняті на зборах у порядку визначеному статутом - ЙОГО ТАКОЖ НЕ ПОВІДОМЛЯЛИ», ст. 5 абз. 1 Позовної заяви про визнання недійсним рішення загальних зборів об?єднання співвласників багатоквартирного будинку "Григорія Сковороди", оформлених протоколом N?6 від 16.03.2021 та протоколом N?8 від 14.12.2022 по справі N? 925/522/23, - "З наданих доказів вбачається, що загальні збори проведено незаконно та результати голосування СФАЛЬСИФІКОВАНІ, оскільки на зборах були відсутні уповноважені особи (співвласники) будинку N? 12.", ст. 6 абз. 1 Апеляційної скарги адвоката Весеньова Є.В., який діяв в інтересах ОСОБА_3 на Рішення Госпадрського суду Черкаської області по справі N? 925/522/23 від 07.09.2023 року " Враховуючи те, що головою правління ОСББ "Григорія Сковороди" ОСОБА_6 , НЕ БУЛО ЗАВЧАСНО в порядку визначеному законом ПОВІДОМЛЕНО ОСОБА_7 про порядок денний який фактично розглядався 16.03.2021 року на загальний зборах ОСББ "Григорія Сковороди", а саме прийняття кошторису у розмірі 8,33 грн./ кв. м, що передбачає покладення на ОСОБА_3 майнового обов?язку у вигляді сплати значної грошових коштів за відсутності обґрунтованих підстав для цього, таке рішення загальних зборів співвласників ОСББ "Григорія Сковороди" оформлене протоколом N? 6 від 16.03.2021 року - є недійсним, оскільки воно порушує права та законні інтереси Позивача.
На підтвердження того, що неправдиві твердження, які вказані вище та були здійснені відповідачами стосуються саме позивача, ОСОБА_8 , надає до суду копію Статуту об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Григорія Сковороди", затвердженого протоколом загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку від 28 серпня 2020 року N? 4 та копію протоколу N? 6 Загальних зборів співвласників ОСББ "Григорія Сковороди" за місцезнаходженням м. Черкаси, вул. Григорія Сковороди, 8 від 16.03.2021 року.
Згідно пл. 4 п. 16 Статуту, правління зі свого складу обирає голову правління та його заступника. На виконання своїх повноважень голова правління, розпоряджається коштами об?єднання відповідно до затвердженого кошторису та рішення правління, має право першого підпису фінансових документів об?єднання.
Згідно пл. 7 п. 16 Статуту, відкриває і закриває рахунки об?єднання в банківських установах та інших фінансових установах, підписує банківські та інші фінансові документи.
Статутом підтверджується, що станом на 16.03.2021 головою правління був саме ОСОБА_1 .
Протоколом N? 6 підтверджується, що станом на 16.03.2021 рік - головою загальних зборів був також ОСОБА_1 , який юридично відповідав в повному обсязі за введення даного протоколу.
Відтак, враховуючи обставини, що вказані вище, вважає, що неправдиві твердження, які вказувались відповідачами були спрямовані виключно до тогочасного голови правління ОСОБА_1 , чим спричинили йому моральну шкоду.
Ухвалою суду від 18.03.2024 призначено у справі семантико-текстуальну експертизу писемного мовлення.
До суду 06.08.2024 надійшов висновок експерта від 24.07.2024.
Ухвалою суду від 09.09.2024 поновлено провадження у справі у зв`язку з надходженням указаного висновку експерта.
Ухвалою суду від 17.10.2024 із занесенням до протоколу судового засідання закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті.
Позивач та його представник у судовому засіданні підтримай позов у повному обсязі та просили задоволити. Пояснили, що позивач був причетний до утворення ОСББ, його знали сусіди і одноголосно обрали головою ОСББ. Об`єднання працювало чесно і прозоро. Відповідач ОСОБА_3 , оскільки було прийнято рішення про стягнення з нього коштів, образився і звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовом, який підписав його адвокат Весеньов Є.В. У позові зазначались неправдиві та спотворені відомості щодо ОСОБА_1 , як голови ОСББ, які порушують честь та гідність ОСОБА_1 вже не як голови ОСББ. Цей позов був надісланий усім співвласникам. Вважають, що адвокат повинен був перевірити інформацію, яку надав ОСОБА_3 , перед тим, як звертатись до суду. ОСОБА_1 є людиною бізнесу і основні показники для нього є честь і ділова репутація. Викладені обставини у позові до суду спричинили позивачу душевні хвилювання, він мав гіпертонічний криз, йому протипоказані душевні хвилювання.
Відповідач ОСОБА_2 заперечував щодо задоволення позовних вимог. Зауважив, що позов є безпідставним. Підставою звернення до господарського суду є ненадання документації ОСББ ОСОБА_3 . Усі обставини, викладені у позовній заяві, написані зі слів ОСОБА_3 та викладені особисті судження ОСОБА_3 . Дійсно, у позові надавалась оцінка діяльності ОСББ та цей позов був надісланий співвласникам на виконання ухвали суду. Звернув увагу, що ОСОБА_1 звертався до Господарського суду Черкаської області щодо винесення окремої ухвали відносно ОСОБА_2 , однак йому було відмовлено. Крім того, ОСОБА_1 вже мав хронічні хвороби, отже відсутній зв`язок з таким його станом та поданням позовної заяви.
Представник адвокат Татаринов О.В. звернув увагу суду, що позивач ОСОБА_3 мав право звернутися до суду. Адвокат Весеньов Є.В. здійснював та надавав професійну допомогу ОСОБА_3 . Також, повідомив, що згідно висновку експертизи висловлення у позові є оціночними твердженнями. Вважає, що відсутні докази спричинення моральної шкоди.
Представник адвокат Починок О.І. заперечував щодо задоволення вимог позивача. Пояснив, що у позовній заяви до Господарського суду Черкаської області викладена позиція позивача щодо діяльності ОСББ та правління, а такий спір повинен був вирішити суд. Пояснив, що позиція членів правління ОСББ та членів ОСББ можуть розходитись, тому ці дії і можуть оскаржуватись у судах. Вважає, що ОСОБА_1 є обраною особою, отже публічною і повинен бути готовим до конструктивної критики. Крім того, через критику можна вирішувати і інші питання.
Свідок ОСОБА_5 пояснила суду, що була членом правління ОСББ з 2020 року по травень 2024 року. ОСОБА_1 вона знає з літа 2020 року. Повідомила, що ОСОБА_1 хоче відстояти свою гідність, оскільки обставини, викладені у позовній заяві до Господарського суду Черкаської області не відповідають дійсності. Подання позову обурило його, він мав проблеми з здоров`ям у зв`язку з існуванням такого позову.
Суд, заслухавши пояснення представника позивача, позивача, відповідача та представників відповідачів, розглянувши подані сторонами докази, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що в задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі з огляду на слідуюче.
У відповідності до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Статтею 28 Конституції України регламентовано, що кожен має право на повагу до його гідності.
Відповідно до частини четвертої статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.
Статтею 201 ЦК України передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством.
Нормами статті 299 ЦК України передбачено, що фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації і може звернутися до суду з позовом про її захист.
Главою 22 ЦК України визначено перелік особистих немайнових прав фізичної особи, серед яких і право на повагу до гідності та честі (стаття 297 ЦК України).
Згідно з роз`ясненнями Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» у п. 4 своєї постанови від 27 лютого 2009 року № 1, чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб - підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.
У відповідності до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ за № 1 від 27.02.2009 р. «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» позови про захист гідності, честі чи ділової репутації вправі пред`явити фізична особа у разі поширення про неї недостовірної інформації, яка порушує її особисті немайнові права, а також інші заінтересовані особи (зокрема, члени її сім`ї, родичі), якщо така інформація прямо чи опосередковано порушує їхні особисті немайнові права.
Способи судового захисту гідності та честі передбачені ст. ст. 16, 277 Цивільного кодексу України.
Пунктом 18 вказаної постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» роз`яснено, що позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. Таким чином, інформація, яка може бути визнана недостовірною чи негативною, має носити, в першу чергу, стверджувальний характер.
Крім того, за положеннями ч. 1 ст. 277 ЦК України, спростуванню підлягає недостовірна інформація.
Так, згідно до ст. 1 Закону України «Про інформацію» під інформацією слід розуміти документовані або публічно оголошені відомості про події та явища, що відбуваються у суспільстві, державі та навколишньому природному середовищі. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет, чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.
У п. 19 Постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року № 1, вказано, що таким чином, відповідно до статті 277 ЦК не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції.
При розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).
Під поширенням інформації необхідно розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.
Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).
Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права.
У частині другій статті 30 Закону України «Про інформацію» визначено, що оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири).
Позивач стверджує, відповідач- адвокат Весеньов Є.В. не вчиняючи жодних перевірочних дій, звернувся до Господарського суду Черкаської області в інтересах ОСОБА_3 з позовною заявою, у якій містяться обставини, які ганьблять його честь та гідність, паплюжать ділову репутацію.
Так, в обґрунтування надав до суду копію позовної заяви до Господарського суду Черкаської області від 13.04.2023 ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат Весеньов Є.В. до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Григорія Сковороди», де просить визнати недійсними рішення Загальних зборів ОСББ «Григорія Сковороди», оформлених протоколом № 6 від 16.03.2021 та Протоколом № 8 від 14.12.2022.
Дійсно, у позовній заяві, зокрема зазначається на стор. 4 абз. 9 " Таким чином тариф в розмірі 8,33 грн. за 1 кв. м - нічим економічно не обґрунтований і не підтверджений, що свідчить про протиправне заволодіння коштами", на стор. 4 абз. 12 "Враховуючи вище викладене вбачається, що про призначення, та проведення загальних зборів оформлених протоколом N? 6 та N?8 та інших загальних зборів Позивача ніхто ніколи не повідомляв. Про рішення які були прийняті на зборах у порядку визначеному статутом його також не повідомляли» та на стор. 5 абз. 1 "З наданих доказів вбачається, що загальні збори проведено незаконно та результати голосування сфальсифіковані, оскільки на зборах були відсутні уповноважені особи (співвласники) будинку N? 12.".
Статтею 40 Конституції України визначено, що усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.
У випадку, коли особа звертається до органів державної влади, органів місцевого самоврядування із заявою, в якій міститься та чи інша інформація, і в разі, якщо цей орган компетентний перевірити таку інформацію та надати відповідь, проте в ході перевірки інформація не знайшла свого підтвердження, вказана обставина не може сама по собі бути підставою для задоволення позову, оскільки у такому випадку мала місце реалізація особою конституційного права, передбаченого статтею 40 Конституції, а не поширення недостовірної інформації.
Відповідно до ст. 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Відмова від права на звернення до господарського суду є недійсною. Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному законом порядку.
Отже, ОСОБА_3 скориставшись таким своїм правом, звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовною заявою за захистом своїх прав.
Представництво інтересів ОСОБА_3 здійснював адвокат Весеньов Є.В., дані обставини визнаються сторонами та не підлягають доказуванню у силу ст. 82 ЦПК України.
У подальшому рішенням Господарського суду Черкаської області від 07.09.2023 у справі № 925/522/23, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 27.11.2023, позов задоволено частково. Визнано недійсним рішення загальних зборів співвласників Об?єднання співвласників багатоквартирного будинку "Григорія Сковороди", оформлене протоколом N?8 від 14.12.2022. У решті позову відмовлено.
Постановою Верховного Суду від 14.05.2024 касаційні скарги ОСОБА_1 та Об?єднання співвласників багатоквартирного будинку "Григорія Сковороди" задоволено, рішення Господарського суду Черкаської області від 07.09.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.11.2023 у справі N? 925/522/23 в частині визнання недійсним рішення загальних зборів співвласників Об?єднання співвласників багатоквартирного будинку "Григорія Сковороди", оформленого протоколом N?8 від 14.12.2022, скасовано, ухвалено в цій частині нове рішення, яким відмовлено у позові, в іншій частині рішення Господарського суду Черкаської області від 07.09.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.11.2023 у справі N? 925/522/23 залишено без змін.
Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України).
Отже, висновок експерта у розумінні ч. 2 ст. 76, 102 ЦПК України є засобом доказування, що містить у собі докладний опис проведених експертом досліджень, зроблених у результаті них висновків та обґрунтованих відповідей на питання, складений у порядку, визначеному законодавством.
На виконання ухвали суду у справі було проведено судову лінгвістичну (семантико-текстуальну) експертизу.
на сторінці 4 абзацу 12 - «Враховуючи вищевикладене вбачається, що про призначення та проведення загальних зборів оформлених протоколом N? 6 та N? 8 та інших загальних зборів Позивача ніхто ніколи не повідомляв. Про рішення які були прийняті на зборах у порядку визначеному Статутом - його також не повідомляв.» фактичним твердженням є речення «про призначення та проведення загальних зборів оформлених протоколом N? 6 та N? 8 та інших загальних зборів Позивача ніхто ніколи не повідомляв. Про рішення які були прийняті на зборах у порядку визначеному Статутом - його також не повідомляв», оціночним судженням є словосполучення «Враховуючи вищевикладене вбачається»;
на сторінці 5 абзацу 1 - «3 наданих доказів вбачається, що загальні збори проведено незаконно та результати голосування сфальсифіковані, оскільки на зборах були відсутні уповноважені особи (співвласники) будинку N? 12» фактичним твердженням є речення «на зборах були відсутні уповноважені особи (співвласники) будинку N? 12», оціночним судженням є речення «3 наданих доказів вбачається, що загальні збори проведено незаконно та результати голосування сфальсифіковані».
Дослідивши указаний висновок експерта суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що відповідно до вимог ч.1 і ч.2 ст.30 Закону України «Про інформацію», оціночними судженнями, за винятком образи та наклепу, є висловлюваннями, які не містять фактичних даних, зокрема, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема, вживання гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості і ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлювання оціночних суджень.
Якщо ж особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов`язок відшкодувати завдану моральну шкоду.
У свою чергу фактичне твердження - це логічна побудова та викладення певного факту чи групи фактів. Факт - це явище об`єктивної дійсності, конкретні життєві обставини, які склалися у певному місці та часі за певних умов. Враховуючи те, що факт, сам по собі, є категорією об`єктивною, незалежною від думок та поглядів сторонніх осіб, то його відповідність дійсності може бути перевірена та встановлена судом.
Таким чином, не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції.
Так, статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров`я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідним в демократичному суспільстві.
Свобода дотримуватися своїх поглядів є основною передумовою інших свобод, гарантованих статтею 10 Європейської конвенції з прав людини, і вона користується майже абсолютним захистом у тому сенсі, що можливі обмеження, закладені в пункті 2 цієї статті. Крім того, поряд з інформацією чи даними, що підлягають перевірці, стаття 10 захищає і погляди, критичні зауваження або припущення, правдивість яких не може бути піддана перевірці на правдивість. Оціночні судження також користуються захистом - це передумова плюралізму поглядів. Таким чином, особа, яка висловлює не факти, а власні погляди, критичні висловлювання, припущення не може бути зобов`язана доводити їх правдивість, оскільки це є порушенням свободи на власну точку зору, що визнається фундаментальною частиною права, захист якого передбаченого статтею 10 Конвенції.
У своїй практиці Європейський суд з прав людини розрізняє факти та оціночні судження. Якщо існування фактів може бути підтверджене, то правдивість оціночних суджень не піддається доведенню. Вимога довести правдивість оціночних суджень є нездійсненною і порушує свободу висловлювання думки як таку, що є фундаментальною частиною права, яке охороняється статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення від 08.07.1986 у справі «Лінгренс проти Австрії» ( Lingens v. Austria) п.46).
Щоб розрізнити твердження щодо фактів та оціночні судження необхідно враховувати обставини справи та загальний тон висловлювань (рішення від 11.04.2006 у справі Бразільє проти Франції» (Brasilier v. France), п. 37), оскільки судження з питань, які становлять суспільний інтерес, можуть на цій підставі становити оціночні судження, а не твердження щодо фактів (рішення » від 02.06.2016 у справі ТОВ «Інститут економічних реформ» проти України», п.45).
Таким чином, оцінити правдивість чи правильність судження будь-яким шляхом неможливо, а тому воно не входить до предмета судового доказування.
У свою чергу, статтею 110 ЦПК України визначено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.
На підставі ч.ч.1-3 ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Судом враховано, що висновок експерта за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи складено кваліфікованим судовим експертом та у висновку зазначено, що експерт попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.
При розгляді справи висновок за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи сторонами під сумнів не ставився.
Отже, суд вважає, що у позовні заяві від 13.04.2023 ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат Венсеньов Є.В. до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Григорія Сковороди», де просить визнати недійсними рішення Загальних зборів ОСББ «Грирогія Сковороди», оформлених протоколом № 6 від 16.03.2021 та Протоколом № 8 від 14.12.2022 містяться оціночні судження.
Як зазначалось вище поширенням інформації - це опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.
Разом з цим, що п. 17 Постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року № 1,Інформація, зазначена у позовній заяві чи іншій заяві, адресованій суду, а також в процесуальних документах (запереченнях на позов, апеляційних чи інших скаргах тощо), може бути підставою для захисту гідності, честі чи ділової репутації, за винятком випадків коли ця інформація була визначена підставою пред`явленого позову і стосувалася його предмета, була доказом у справі, а так само предметом апеляційного чи іншого перегляду в порядку, встановленому процесуальним законом.
Так, відповідно до постанови Верховного Суду від 14.05.2024 у справі № 925/522/23 зокрема зазначалось, що рішення суду першої інстанції та постанова апеляційного господарського суду мотивовані тим, що: - позивач 16.03.2022 приймав участь у загальних зборах та голосував з усіх питань порядку денного, відтак право позивача на участь у загальних зборах відповідачем порушено не було. Таким чином, відсутні підстави для визнання недійсним рішення загальних зборів співвласників Об?єднання співвласників багатоквартирного будинку "Григорія Сковороди", оформленого протоколом N?6 від 16.03.2021; - на загальних зборах об?єднання 14.12.2022 позивач присутній не був. Повідомлення про проведення загальних зборів позивачу не вручене. Участі у письмовому опитуванні з питань порядку денного позивач не брав. Неповідомлення позивача про проведення загальних зборів 14.12.2022 та не забезпечення йому можливості взяти участь у письмовому опитуванні з питань порядку денного зборів порушує право позивача на участь та управління в об?єднанні співвласників багатоквартирного будинку. Крім того, протокол загальних зборів об?єднання від 14.12.2022 складено у письмовій формі та підписано головуючим на зборах ОСОБА_9 . Підписання протоколу лише головою зборів та не посвідчення справжності підписів на рішенні уповноваженого органу управління юридичної особи нотаріально порушує встановлені законом вимоги до форми рішення уповноваженого органу управління юридичної особи, яке подається для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Отже, вимога позивача про визнання недійсним рішення загальних зборів співвласників Об?єднання співвласників багатоквартирного будинку "Григорія Сковороди", оформленого протоколом N?8 від 14.12.2022, є обґрунтованою.
Отже, обставини які просить спростувати позивач ОСОБА_1 досліджувались судом під час розгляду справа у порядку господарського судочинства.
Суд також звертає увагу та те, що рішенням від 11.10.2024 № 33 Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Кіровоградської області відмовила у порушенні дисциплінарної справи стосовна адвоката Весеньова Є.В. за скаргою ОСОБА_1 . Зокрема у рішенні зазначається, що 14.04.2023, адвокат Весеньов Є.В., діючи на підставі договору про надання правничої допомоги, укладеного із ОСОБА_7 , від імені та в інтересах клієнта та у межах його позиції у справі, підготував та подав до Господарського суду Черкаської області від 07.09.2023 позов про визнання недійсним рішення загальних зборів об?єднання співвласників багатоквартирного будинку "Григорія Сковороди", оформлених протоколом N? 6 від 16.03.2021 та протоколом N?8 від 14.12.2022, за яким судом було відкрито провадження у справі N? 925/522/23.
Комісією встановлено, що позовна заява не містить тверджень про вчинення неправомірних дій із посиланням на прізвище, ім?я або на посадовий статус саме скаржника.
Зазначається, що текстуальний аналіз позову не дає підстав для висновку про звинувачення саме скаржника у незаконному проведенні загальних зборів, фальсифікації результатів голосування та прзивласненні коштів.
Доказів вчинення адвокатом дій, спрямованих на приниження скаржника чи інших осіб під час судового розгляду, не подано.
Оскаржувані висловлювання і зміст позовної заяви є не особистою думкою адвоката, а є позицією клієнта по справі. Крім того, оскаржувані висловлювання є абстрактними, і зі змісту позовної заяви не вбачається, що вони містять твердження саме про скаржника.
Суд, розглядаючи окремо вимоги до відповідача ОСОБА_2 , зазначає, що відповідач у данній справі є адвокатом.
Так, вдповідно до частини першої статті 1312 Конституції України, надання професійної правничої допомоги в Україні покладається на адвокатуру. Незалежність адвокатури гарантується Конституцією України. Право кожного на професійну правничу допомогу закріплено Конституцією України і є одним із ключових елементів реалізації права особи на судовий захист (стаття 55 Конституції України) та реалізації всього обсягу конституційних прав і свобод громадян.
Конституційні права і свободи людини і громадянина, у тому числі право кожного на професійну правничу допомогу, не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених ст. 64 Конституції України.
Адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів (стаття 4 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").
Права адвокатів захищені системою державних гарантій, серед яких у тому числі заборона ототожнення адвоката з клієнтом (стаття 23 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").
Зазначена гарантія адвокатської діяльності спрямована на забезпечення саме клієнтів адвокатів ефективною правовою (правничою) допомогою та є гарантованим державою запобіжником від будь-якого стороннього впливу.
Заборона на ототожнення адвокатів з клієнтами є також міжнародним стандартом гарантій адвокатської діяльності та встановлена Основними положеннями про роль адвокатів, що прийняті VIII Конгресом ООН по запобіганню злочинам у серпні 1990 року.
Окремих вимог до відповідача ОСОБА_3 у позовній заяві судом не встановлено.
Відповідно до ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Частина 1 ст. 77 ЦПК України визначає, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Згідно із ч. 1 ст. 12, ч. 1, 2 ст. 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Збирання доказів у цивільних не є обов`язком суду, крім випадків передбачених цим Кодексом.
Досліджуючи обставини справи, судом встановлено, що позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження та обґрунтування своїх позовних вимог, як і не доведено, що оспорювана інформація порушує особисті немайнові права, свободи, ганьбить честь, гідність та ділову репутацію позивача члена правління та колишнього голову ОСББ «Григорія Сковороди».
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 .
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України та ту обставину, що позивач, є інвалідом 2 групи, звільнений від сплати судового збору, суд відносить витрати по справі за рахунок держави.
Керуючись ст. ст. 7, 12, 17, 18, 76, 141, 259, 263-265 ЦПК України, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації, стягнення моральної шкоди залишити без задоволення.
Рішення суду може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення буде виготовлений 10.01.2025.

Головуючий: Н. М. Кондрацька