ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Єдиний унікальний номер 953/8288/20
Номер провадження 22-ц/818/19/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2025 року м. Харків

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Мальованого Ю.М.,

суддів: Маміної О.В., Яцини В.Б.,

за участю:

секретаря судового засідання Супрун Я.С.,

представника ТОВ «АКВАКЛАД» Гоч В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Харкова від 11 липня 2023 року в складі судді Колесник С.А. у справі № 953/8288/20 за позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу в Харківській області Кудряшова Дмитра В`ячеславовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВАКЛАД», третя особа: Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» про визнання недійсними електронних торгів, скасування рішення приватного нотаріуса про видачу свідоцтва та реєстрацію права власності,

В С Т А Н О В И В:

У травні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Приватного виконавця виконавчого округу в Харківській області Кудряшова Дмитра В`ячеславовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВАКЛАД», третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», про визнання недійсними електронних торгів, скасування рішення приватного нотаріуса про видачу свідоцтва та реєстрацію права власності.

Позов мотивовано тим, що заочним рішенням Київського районного суду м. Харкова від 18 серпня 2009 року у справі № 2-3728/09 з неї на користь Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк» стягнуто заборгованість за кредитним договором у розмірі 2 447 428,10 грн, а також судові витрати у сумі 1 950,00 грн.

14 грудня 2009 року на виконання вказаного рішення було видано виконавчий лист № 2-3728/09/07.

Вказаний виконавчий лист перебував на виконанні у приватного виконавця Близнюкова Ю.В., проте 18 жовтня 2019 року його було повернуто стягувачу.

07 червня 2010 року між ПАТ «ОТП Банк» та ТОВ «ОТП Факторинг Україна» укладено договір про відступлення права вимоги, за яким останньому було відступлено право вимоги за кредитними договорами, у тому числі право вимоги за кредитним договором № ML700/898/2007 від 27 вересня 2007 року.

04 квітня 2020 року з онлайн-платформи ДП «СЕТАМ» їй стало відомо, що на 22 квітня 2020 року призначено проведення повторних електронних торгів з продажу належного їй житлового будинку в межах виконавчого провадження № 60896392 за виконавчим листом № 2-3728/09/07.

22 квітня 2020 року переможцем вказаних торгів стало ТОВ «АКВАКЛАД», яке придбало лот за ціною 827 200, 00 грн. При цьому, відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ТОВ «АКВАКЛАД» як юридична особа зареєстровано лише 17 квітня 2020 року, на підставі модельного Статуту, запис в Реєстрі за № 1 084501, а на облік поставлено: Державною службою статистики України 21 квітня 2020 року; Центральним управлінням ДПС у Харківській області (Шевченківський район м. Харкова) 21 квітня 2020 року. При цьому, розмір статутного капіталу Товариства становить лише 10 000, 00 грн.

Вважає, що реалізація житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 298, 9 кв м, житловою площею 105,3 кв м, за ціною 827 200, 00 грн, тобто фактично за ціною однокімнатної квартири в спальному районі м. Харкова, відбулася через незаконні дії приватного виконавця Кудряшова Д.В., оскільки останнім її не було повідомлено про відкриття провадження та про проведення подальших виконавчих дій.

Вказує, що до заяви про відкриття виконавчого провадження було додано оригінал платіжного доручення № 2796 від 28 листопада 2019 року на суму 41 730,00 грн із призначенням платежу «Сплата авансового внеску згідно ч. 2 ст. 26 ЗУ «Про виконавче провадження» відносно ОСОБА_1 », платником якого є ТОВ «ОТП Факторинг Україна», отримувач - Бабенко, а не приватний виконавець Кудряшов Д.В.

При ознайомленні з матеріалами виконавчого провадження було встановлено, що 16 грудня 2019 року приватному виконавцю Кудряшову Д.В. надійшла заява за підписом представника ТОВ «ОТП Факторинг Україна» Камінської М.І. про відкриття виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого листа № 2-3728/09/07, виданого Київським районним судом м. Харкова 14 грудня 2009 року. Між тим, відповідно до довіреності від 12 грудня 2018 року, виданої ТОВ «ОТП Факторинг Україна» на ім`я ОСОБА_2 , строк її дії закінчився 12 грудня 2019 року. Тобто, заяву про відкриття виконавчого провадження подано не уповноваженою особою, а тому у приватного виконавця були відсутні підстави для прийняття її до виконання.

Також, Звіт про оцінку майна за № 04/20 від 06 лютого 2020 року, виготовлений суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання ФОП ОСОБА_3 , складений із заниженням ринкової вартості, оскільки відповідно до висновку експертного оціночно-будівельного дослідження за № 4425, виготовленого Харківським НДІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса ринкова вартість нерухомого майна житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 для цілей купівлі-продажу на вторинному ринку без урахування ПДВ складає 4 796 000,00 грн.

Посилаючись на вказані обставини, ОСОБА_1 просила:

- визнати недійсними електронні торги за лотом № 412851, оформлені протоколом електронних торгів за № 476328 від 22 квітня 2020 року про продаж житлового будинку літ. «А-2» загальною площею 298,9 кв м з надвірними будівлями, що по АДРЕСА_1 за ціною 827 200,00 грн, проведені ДП «СЕТАМ» в межах виконавчого провадження за № 60896392 від 16 грудня 2019 року;

- скасувати рішення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Куксіна С.Ю. про видачу Свідоцтва від 27 квітня 2020 року, зареєстроване в реєстрі за № 1539, яким посвідчено право власності Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВАКЛАД» (код ЄДРПОУ - 43597008) на житловий будинок літ. «А-2» загальною площею 289,9 кв м з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 та на підставі якого 27 квітня 2020 року до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис за № 52067681 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу);

- стягнути з відповідачів судові витрати по справі.

У червні 2020 року засобами поштового зв`язку до суду надійшов відзив ДП «СЕТАМ» на позовну заяву, в якому позов просило залишити без задоволення.

Відзив мотивовано тим, що доводи позивачки про неналежне повідомлення про проведення торгів є необґрунтованими, оскільки 31 березня 2020 року ДП «Сетам» було направлено ОСОБА_1 лист, якій містив інформацію про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна за лотом № 412851. Звіт про оцінку майна за № 04/20 від 06 лютого 2020 року складений суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання ФО-П ОСОБА_3 з урахуванням примусової реалізації майна в межах виконавчого провадження, у той час як наданий позивачкою висновок експертного оціночно-будівельного дослідження за № 4425, виготовленого Харківським НДІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса не враховує факт арешту і примусової реалізації зазначеного майна, вимушені умови продажу тощо. Дії виконавця щодо визначення вартості майна у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб оскарження.

16 липня 2020 року приватний виконавець Кудряшов Д.В. подав відзив на позовну заяву, в якому позов просив залишити без задоволення. Відзив мотивовано тим, що дії приватного виконавця здійснені з додержанням вимог частини 1 статті 28 Закону України «Про виконавче провадження». 18 грудня 2019 року приватним виконавцем направлено на адресу боржниці постанову про відкриття виконавчого провадження № 60896392 рекомендованим листом за № 879, а тому відсутні підстави вважати, що вона не була повідомлена належним чином про наявність виконавчого провадження.

17 липня 2020 року ТОВ «АКВАКЛАД» подано до суду заперечення на позовну заяву, в яких просило відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 . Заперечення мотивовані тим, що при поданні заяви про відкриття виконавчого провадження представниця «ОТП Факторинг Україна» Камінська М.І. діяла на підставі довіреності від 13 грудня 2019 року, її повноваження перевірені приватним виконавцем, про що здійснено відмітку на екземплярі заяви про відкриття виконавчого провадження. Виконавчий лист по справі № 2-9894/09 повністю відповідає вимогам Закону. За період перебування вказаного виконавчого листа на примусовому виконанні у державній виконавчій службі, у приватних виконавців позивачка зверталась до суду з безліччю скарг на дії виконавців, в тому числі й щодо передачі майна на реалізацію, проте вказані скарги залишені без задоволення. Крім того, під час примусового виконання приватним виконавцем Кудряшовим Д.В. було встановлено, що боржник не мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , яка зазначалась нею у заявах, даний будинок передано в оренду та використовується як будинок догляду за особами похилого віку під назвою «Милый дом». Отже, заявник фактично не мешкає за вказаною адресою та не використовує предмет іпотеки як єдине житло. З 2009 року ОСОБА_1 ухиляється від виконання рішення суду, свідомо не отримує поштову кореспонденцію, яка направляється на адресу, зазначену у виконавчому документі. Позивачкою не наведено жодного порушення правил проведення електронних торгів, а тому підстави для визнання їх недійсними відсутні.

27 липня 2020 року до суду надійшли пояснення ТОВ «ОТП Факторинг Україна» на позовну заяву, в яких позов просив залишити без задоволення. Зазначав, що приватним виконавцем було перевірено повноваження представника ТОВ «ОТП Факторинг Україна», про що здійснено відмітку на екземплярі заяви про відкриття виконавчого провадження, що свідчить про правомірність відкриття виконавчого провадження.

Також 27 липня 2020 року від представника ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив приватного виконавця Кудряшова Д.В., в якій вона просила залишити його без розгляду як поданий з порушенням строку. Фактично у відповіді на відзив позивачка підтримала свої позовні вимоги.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 11 липня 2023 року позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Рішення суду мотивовано тим, що позивачкою не надано доказів порушення передбачених законом правил проведення торгів та порушення її прав, які б могли бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Мирось С.В., подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права, просила рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове про задоволення її позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, оскільки матеріали справи містять два звіти про оцінку майна з суттєвими розбіжностями щодо вартості спірного будинку. З метою усунення цих недоліків та для визначення реальної вартості майна по справі було призначено судову оціночно-будівельну експертизу, проте її не було належним чином повідомлено про надходження до суду клопотання експертів з проханням забезпечення виїзду експертів для проведення обстеження, що унеможливило проведення вказаної експертизи. Вона оплатила вказану експертизу, а неможливість проведення обстеження домоволодіння АДРЕСА_1 сталося виключно у зв`язку із її необізнаністю. Нею було подано клопотання про повторне направлення матеріалів справи до Харківського НДІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса, проте ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 23 січня 2023 року відмовлено у задоволенні вказаного клопотання.

14 грудня 2023 року представниця ТОВ «ОТП Факторинг Україна» надала до суду письмові пояснення на апеляційну скаргу, в яких просила залишити її без задоволення, а рішення суду без змін. Вказала, що виконавчий лист перебував на виконанні державних та приватних виконавців протягом 14 років, ОСОБА_1 протягом цього часу неодноразово оскаржувала дії виконавців, однак її скарги залишені без задоволення. Дії приватного виконавця щодо винесення постанови про призначення експерта та сам висновок експерта не оскаржувались. ОСОБА_1 не сприяла проведенню експертизи, зловживає своїми правами.

Інші учасники справи своїм правом на подачу відзиву не скористались.

Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 14 грудня 2023 року у справі призначено судову оціночно-будівельну експертизу, проведення якої доручено експертам Національному науковому центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса», на час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

19 серпня 2024 року цивільна справа повернулась з експертної установи разом з повідомленням про неможливість надання висновку № 26430 від 13 серпня 2024 року (том 5, а.с. 49).

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 10 вересня 2024 року провадження у справі поновлено та призначено справу до розгляду.

У судове засідання апеляційного суду позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Мирось С.В., Приватний виконавець виконавчого округу в Харківській області Кудряшов Д.В. та представники ДП «СЕТАМ» і ТОВ «ОТП Факторинг Україна» не з`явилися.

Судові повістки-повідомлення про розгляд справи 23 січня 2025 року, надіслані апеляційним судом на адреси сторін-учасників:

ОСОБА_1 повернуто на адресу апеляційного суду з відміткою від 14 листопада 2024 року «за закінченням терміну зберігання» (том 5, а.с.84-85), крім того про день, час та місце судового засідання ОСОБА_1 повідомлялась відповідно до частини 11 статті 128 ЦПК України, через оголошення на офіційному веб-сайті Судової влади України. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи (том 5, а.с.77);

адвокатом Мирось С.В. отримано 31 жовтня 2024 року (том 5, а.с.82), крім того про день, час та місце судового засідання ОСОБА_4 повідомлявся відповідно до частини 11 статті 128 ЦПК України, через оголошення на офіційному веб-сайті Судової влади України. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи (том 5, а.с.63);

Приватним виконавцем виконавчого округу в Харківській області Кудряшовим Д.В. отримано 04 листопада 2024 року (том 5, а.с.83);

ДП «СЕТАМ» отримало 26 жовтня 2024 року в електронному кабінеті (том 5, а.с.79);

ТОВ «ОТП Факторинг Україна» отримано 26 жовтня 2024 року в електронному кабінеті (том 5, а.с.81).

Заслухавши суддю-доповідача, представника ТОВ «АКВАКЛАД» Гоч В. В., який проти апеляційної скарги заперечував, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_1 не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Згідно з частиною 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Пунктом 1 частини 1 статті 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно з частинами 1, 2 та 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржуване рішення суду першої інстанції відповідає зазначеним вище вимогам цивільного процесуального законодавства України.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 на праві власності належав житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , а також земельна ділянка за цією ж адресою (том 1, а.с. 21-25).

З наданого ОСОБА_1 висновку експертного оціночно-будівельного дослідження № 4425 від 06 червня 2018 року вбачається, що ринкова вартість вказаного житлового будинку складає 4 796 000,00 грн (том 1, а.с. 26-31).

Заочним рішенням Київського районного суду м. Харкова від 18 серпня 2009 року з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ОТП Банк» стягнуто заборгованість за кредитним договором у розмірі 2 447 428,10 грн, а також судові витрати у сумі 1 950,00 грн.

14 грудня 2009 року на підставі вказаного рішення Київським районним судом м. Харкова видано виконавчий лист № 2-3728/09/07 (том 1, а. с. 35; том 2, а.с. 12).

07 червня 2010 року між ПАТ «ОТП Банк» та ТОВ «ОТП Факторинг Україна» укладено договір про відступлення права вимоги, відповідно до якого останнє отримано право вимоги за кредитними договорами, визначеними у Додатку до договору, в тому числі й право вимоги за кредитним договором № МL700/898/2007 від 27 вересня 2007, укладеним з ОСОБА_1 .

Ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 23 серпня 2017 року, яка залишена без змін ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 10 жовтня 2017 року та постановою Верховного Суду від 19 червня 2019 року, замінено сторону виконавчого провадження ВП № 16461513 з ПАТ «ОТП Банк» на ТОВ «ОТП Факторинг Україна» (том 1, а.с. 36-40; том 2, а.с. 18-19).

16 грудня 2019 року до приватного виконавця Кудряшова Д.В. надійшла заява представниці ТОВ «ОТП Факторинг Україна» Камінської М.І., яка діяла на підставі довіреності від 13 грудня 2019 року, про відкриття виконавчого провадження від 13 грудня 2019 року за виконавчим листом від 14 грудня 2009 року № 2-3728/09/07 (том 1, а.с. 33-41; том 2, а.с. 11-20, 184-186).

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Кудряшова Д.В. від 16 грудня 2019 року відкрито виконавче провадження № 60896392 з примусового виконання виконавчого листа № 2-3728/09, виданого 14 грудня 2019 року Київським районним судом м. Харкова про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ОТП Банк» заборгованості за кредитним договором № ML700/898/2007 від 27 вересня 2007 року у розмірі 2 347 428,10 грн, 1 700,00 грн держмита, 250,00 грн витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи (том 1, а.с. 43-45; том 2, а.с. 21-22).

25 січня 2020 року приватним виконавцем було здійснено вихід за адресою: АДРЕСА_1 та встановлено, що ОСОБА_1 за цією адресою не мешкає. За цією адресою знаходиться будинок для догляду за особами похилого віку, який орендує ОСОБА_5 , про що складено акт приватного виконавця (том 1, а.с. 50; том 2, а.с. 42). Того ж дня прийнято постанову про опис та арешт майна боржника (том 1, а.с. 52; том 2, а.с. 44).

Постановою державного виконавця від 03 лютого 2020 року у виконавчому провадженні № 60896392 для визначення початкової вартості майна для реалізації на публічних торгах (аукціоні) призначено суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_3 (том 1, а.с. 54; том 2, а.с. 49).

06 лютого 2020 року ФОП ОСОБА_3 було складено звіт про оцінку майна, відповідно до якого вартість будинку за адресою: АДРЕСА_1 становить 1034 000,00 грн. Приватним виконавцем Кудряшовим Д.В. 10 лютого 2020 року направлено ОСОБА_1 повідомлення про результати визначення вартості майна боржника (том 1, а.с. 58-73; том 2, а.с. 50-51).

При рецензуванні вказаного звіту про оцінку, проведеного суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_6 , встановлено, що звіт в цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки нерухомого майна, має незначні недоліки, що не вплинули на остаточний результат оцінки; звіт може бути використаний для цілей, встановлених завданням на оцінку, що підтверджується рецензіями від 21 жовтня 2020 року та 05 листопада 2020 року (том 3, а.с. 117-123).

07 лютого 2020 року приватний виконавець Кудряшов Д.В. подав директору Харківської філії ДП «Сетам» заявку на реалізацію арештованого майна, а саме вищевказаного житлового будинку (том 1, а.с. 74; том 2, а.с. 52).

Відповідно до протоколу проведення електронних торгів № 469483 12 березня 2020 року публічні торги з реалізації предмета іпотеки не відбулися у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів (том 1. а.с. 78; том 2, а.с. 54).

У подальшому лот уцінено до 827 200,00 грн (том 1, а.с. 79; том 2, а.с. 56).

22 квітня 2020 року було проведено повторні електронні торги, переможцем яких визнано ТОВ «АКВАКЛАД», який придбав будинок АДРЕСА_1 за 827 200,00 грн, що підтверджується протоколом № 476328 провадження електронних торгів (том 1, а.с. 84; том 2, а.с. 62).

24 квітня 2020 року приватним виконавцем Кудряшовим Д.В. складено акт про реалізацію предмета іпотеки - будинку АДРЕСА_1 (том 1, а.с. 86; том 2, а.с. 64).

27 квітня 2020 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Куксіним С.Ю. видано свідоцтво, зареєстроване в реєстрі за № 1539, яким посвідчено право власності Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВАКЛАД» на житловий будинок літ. «А-2» загальною площею 289,9 кв м з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 (а.с. 102 том 1).

На підставі вказаного свідоцтва 27 квітня 2020 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Куксіним С.Ю. зареєстровано право власності на вказаний будинок за ТОВ «АКВАКЛАД» (а.с. 103-104 том 1).

У квітні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду зі скаргою, в якій просила визнати неправомірними дії приватного виконавця з передачі на реалізацію з прилюдних торгів житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та належить їй на праві приватної власності, зобов`язати приватного виконавця зупинити реалізацію з прилюдних торгів вказаного житлового будинку до моменту усунення порушень її прав та свобод, оскільки державний виконавець у порушення вимог Закону України «Про виконавче провадження» не повідомив її про відкриття виконавчого провадження та проведення прилюдних торгів.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 28 липня 2020 року, залишеною без змін постановою Харківського апеляційного суду від 03 листопада 2020 року, поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду зі скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Кудряшова Д. В. У задоволенні скарги ОСОБА_1 відмовлено (том 1, а.с. 81-82; том 2, а.с. 207-210; том 4, а.с. 91-94).

Ухвалою Верховного Суду від 22 грудня 2020 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 28 липня 2020 року та постанову Харківського апеляційного суду від 03 листопада 2020 року у справі за скаргою ОСОБА_1 , заінтересовані особи приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Кудряшов Д.В., ТОВ «ОТП Факторинг Україна», ДП «СЕТАМ», про визнання неправомірними дій приватного виконавця та зобов`язання вчинити певні дії.

Відмовляючи у відкритті провадження суд касаційної інстанції виходив з того, що приватний виконавець дотримуючись вимог Закону України «Про виконавче провадження» повідомив заявника про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі, та здійснив дії щодо повідомлення ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , а тому висновки судів попередніх інстанції про правомірність дій приватного виконавця та відсутність підстав для задоволення скарги ОСОБА_1 є обґрунтованими.

26 травня 2020 року ОСОБА_1 подала скаргу, в якій просила суд: 1) поновити строк на оскарження постанови приватного виконавця виконавчого округу в Харківській області Кудряшова Дмитра В`ячеславовича від 16 грудня 2019 року про відкриття виконавчого провадження № 60896392 та прийняти дану скаргу до провадження; 2) постановити ухвалу, якою визнати дії приватного виконавця виконавчого округу в Харківській області Кудряшова Дмитра В`ячеславовича щодо прийняття 16 грудня 2019 року заяви про відкриття виконавчого провадження від 13 грудня 2019 року за підписом Камінської М.І. як представника ТОВ «ОТП Факторинг України» на підставі довіреності від 12 грудня 2018 року та відкриття 16 грудня 2019 року на цій підставі виконавчого провадження за № 60896392 протиправними; 3) постановити ухвалу, якою постанову приватного виконавця Кудряшова Д.В. від 16 грудня 2019 року про відкриття виконавчого провадження № 60896392 за заявою від 13 грудня 2019 року, поданою представником ТОВ «ОТП Факторинг Україна» Камінською М.І. на підставі довіреності від 12 грудня 2018 року визнати незаконною та скасувати її.

Ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 17 серпня 2020 року, залишеною без змін постановою Харківського апеляційного суду від 02 листопада 2020 року, по справі № 2-3728/09 (н/п 4-с/953/58/20) поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду зі скаргою на дії приватного виконавця Кудряшова Д.В. У задоволенні скарги відмовлено (том 3, а.с. 64-67; том 4, а.с. 85-40).

Частиною 1 статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

За змістом статей 48, 56, 57, 61 Закону України «Про виконавче провадження» заходами примусового виконання рішень є, зокрема, звернення стягнення на майно боржника, що полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації.

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-ц (провадження № 14-356цс18), та від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц (провадження № 14-428цс18), правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

З аналізу частини 1 статті 650, частини 1 статті 655 та частини 4 статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами в договорі купівлі-продажу є продавець і покупець.

Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а відтак така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1 - 3, 6 статті 203 ЦК України (частина 1 статті 215 ЦК України).

Вказане відповідає правовому висновку, викладеному Великою Палатою Верховного Суду у постановах: від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17, провадження № 12-128гс18, від 21 листопада 2018 року, а також у справі № 465/650/16-ц, провадження № 14-356цс18 та від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц, провадження № 14-428цс18.

При вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 08 травня 2023 року у справі № 755/16517/20, провадження № 61-477 св 23.

У постанові від 15 січня 2020 році у справі № 367/6231/16-ц Велика Палата Верховного Суду дійшла правового висновку, що порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (статті 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону), підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом.

Тобто, дії державного/приватного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження.

Відповідно до частин 1 - 4 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» у редакції на час виникнення спірних правовідносин визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження.

У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна.

Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.

У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна.

Згідно з абзацами першим та другим пункту 8 розділу ІІ Інструкції з організації примусового виконання рішень (далі - Інструкція), затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 02 квітня 2012 року № 512/5, для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець з власної ініціативи або за заявою сторін призначає своєю постановою експерта або спеціаліста (у разі необхідності - кількох експертів або спеціалістів), а для оцінки майна (майнових прав) - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання, а також у разі потреби - перекладача. У постанові про призначення експерта або спеціаліста, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання, перекладача зазначаються питання, на які ці особи повинні надати письмовий висновок (звіт), або з якої мови слід здійснити переклад, або вид та характеристика майна, яке необхідно ідентифікувати, оцінити тощо, строки здійснення відповідних дій.

При проведенні в рамках виконавчого провадження визначення вартості майна боржника Закон України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» підлягає застосуванню в частині регулювання діяльності залученого державним виконавцем суб`єкта оціночної діяльності, та не стосується порядку призначення такого суб`єкта державним виконавцем.

Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду від 05 вересня 2018 року у справі № 61-6546св18.

Згідно з частинами 1, 2 статті 12 Закону України «Про оцінку майна майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Законом передбачено, що однією із форм оцінки майна є рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна), яке полягає у їх критичному розгляді та наданні висновків щодо їх повноти, правильності виконання та відповідності застосованих процедур оцінки майна вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, у порядку, визначеному цим Законом та нормативно-правовими актами з оцінки майна.

Отже, рецензування звіту з оцінки є єдиним законодавчо встановленим способом спростування результатів оцінки.

Вищенаведене узгоджується з правовими висновками, викладеними в постанові Верховного Суду від 29 квітня 2020 року у справі № 826/6706/18 (провадження № К/9901/59534/18).

Відповідно до частини 5 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» (надалі Закон) виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Визначення вартості майна боржника є процесуальною дією виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності, здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання на підставі виконавчих документів. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців згідно з нормами Закону.

Оскільки оцінка майна здійснена в процесі виконання рішення суду, то відповідно до частини 1 статті 74 Закону така оцінка може бути оскаржена сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, передбаченому законом. Відповідачем у такому випадку має бути орган державної виконавчої служби, а суб`єкт оціночної діяльності може бути залучений як третя особа.

Аналогічні правові висновки, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 821/197/18/44440/16 (провадження № 11-1200апп18) та від 12 червня 2019 року у справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19), Верховного Суду від 27 жовтня 2020 року у справі № 509/2339/17 (провадження № 61-2062св19), від 24 грудня 2021 року у справі № 463/6539/20 (провадження № 61-5272св21).

Законодавством не передбачено визнання електронних торгів недійсними з підстав неповідомлення про визначення вартості чи оцінку майна сторін виконавчого провадження.

Дії державного виконавця, які не стосуються правил проведення електронних торгів, в тому числі щодо ненадсилання відомостей про проведену оцінку майна, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Зазначені висновки викладені у постановах Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі № 201/2257/17-ц, провадження № 61-45836св18, від 16 січня 2019 року у справі № 761/30446/16-ц, провадження № 61-356св17; від 01 квітня 2020 року у справі № 760/25109/18, провадження № 61-940св20; від 27 квітня 2023 року у справі № 509/2654/19, провадження № 61-10320св22.

Недійсність договору як приватно-правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати. По своїй суті ініціювання спору про недійсність договору не для захисту цивільних прав та інтересів є недопустимим. Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року в справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19).

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , суд першої інстанції обґрунтовано виходив з відсутності підстав для їх задоволення, оскільки позивачка не надала належних і допустимих доказів порушення Порядку проведення електронних торгів, а також не довела обставин, які свідчили б про порушення її прав і законних інтересів при проведенні електронних торгів з реалізації належного їй будинку.

Посилання ОСОБА_1 на неправомірні дії приватного виконавця, вчинені до проведення електронних торгів, не можуть бути взяті до уваги, оскільки такі дії мають самостійний спосіб оскарження. ОСОБА_1 неодноразово зверталась зі скаргами на дії приватного виконавця, в тому числі й щодо відкриття провадження, передачі майна на реалізацію, проте вказані скарги судами залишено без задоволення.

Доводи позивачки щодо відсутності повноважень представниці ТОВ «ОТП «Факто-ринг Україна» при відкритті виконавчого провадження, неналежного її повідомлення про відкриття провадження також неодноразово були предметом судового розгляду та відповідних порушень встановлено не було.

Посилання позивачки на створення ТОВ «АКВАКЛАД» напередодні електронних торгів також жодним чином не свідчать про їх незаконність.

Доводи ОСОБА_1 про те, що продаж будинку відбувся за значно заниженою вартістю, яка є меншою від ринкової ціни вказаного об`єкта, що безпосередньо вплинуло на результати торгів та обсяг зобов`язань, які були погашені у виконавчому провадженні, судова колегія відхиляє, адже ОСОБА_1 не оскаржувала в установленому порядку звіт про оцінку майна від 06 лютого 2020 року, та результати оцінки вартості спірного будинку, викладені у зазначеному звіті, не визнані судом недійсними. Рецензії на звіт свідчать про його відповідність вимогам чинного законодавства. Недоліки чи необ`єктивність проведеної суб`єктом оціночної діяльності оцінки нерухомого майна не підтверджено будь-якими доказами.

Належних доказів іншої ринкової вартості реалізованого майна позивачка до суду не надала. Висновок експерта, за яким вартість майна становить 4 796 000,00 грн, та на який позивачка посилалась в обґрунтування позову, складено 06 червня 2018 року, тобто, на два роки раніше ніж оцінка, яка проводилась у зв`язку з проведенням торгів у 2020 році.

На підтвердження своїх доводів ОСОБА_1 не була позбавлена можливості звернутися до експертної установи та замовити відповідний висновок в порядку статті 103 ЦПК України. Однак висновку експерта на замовлення позивачки матеріали справи не містять.

Призначена судом першої інстанції будівельно-оціночна експертиза не була проведена через незабезпечення доступу до предмету оцінки. З метою всебічного розгляду справи та дотримання принципу змагальності судом апеляційної інстанції також було призначено оціночно-будівельну експертизу у справі, однак її вдруге не проведено.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 фактично зводяться лише до відсутності у справі висновку експерта щодо вартості будинку, однак позивачка своїми діями не сприяла проведенню судової будівельно-оціночної експертизи, не замовила відповідну експертизу поза судовим провадженням. Отже, такі доводи висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Таким чином, позивачка не надала доказів, що продаж її будинку здійснено за заниженою ціною, тобто не довела порушення її прав, яке могло бути підставою для визнання недійсними електронних торгів.

Вимога про скасування рішення приватного нотаріуса про видачу свідоцтва та реєстрацію права власності також не підлягає задоволенню як похідна.

Вирішуючи спір, який виник між сторонами справи, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив обставини справи та наявні у справі докази, надав їм належну оцінку, у результаті чого ухвалив законне й обґрунтоване судове рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, ухваленим на підставі норм матеріального та процесуального права, які регулюють спірні правовідносини, тому підстави для його скасування відсутні.

Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про за-хист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року).

Оскільки апеляційна скарга задоволенню не підлягає, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції немає.

Керуючись ст. ст. 367, 374 ч. 1 п. 1, 375, 382, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Київського районного суду м. Харкова від 11 липня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 27 січня 2025 року.

Головуючий Ю.М. Мальований

Судді О.В. Маміна

В.Б. Яцина