Справа № 206/5153/24
Провадження № 2/206/139/25
23.01.2025 м. Дніпро
Самарський районний суд міста Дніпропетровська у складі:
головуючого судді Нестеренко Т.В.,
за участю секретаря судового засідання Шевцової В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Дніпро в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Торецької міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Торецької міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 20.05.2022 внаслідок раптової хвороби померла мати позивача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Відповідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_2 ,серії НОМЕР_1 від 23.05.2022, місце смерті м. Дніпро, де вона була кремована, а фактичне місце смерті м. Торецьк, про що свідчить лист-роз`яснення Смілянської державної контори за № 1470/01-16 від 11.09.2024. Юридичне та фактичне місце реєстрації та проживання матері позивача д смерті була квартира АДРЕСА_1 . До 17.05.2222 позивач також проживав в АДРЕСА_2 , та постійно піклувався про неї. У зв`язку з терміновою обов`язковою евакуацією, позивач разом із вагітною дружиною терміново був евакуйований до м. Сміла Черкаської області. Літом 2023 року позивач дізнався, що до законодавства були внесені зміни щодо строку подання заяви про прийняття спадщини на час дії воєнного стану, а саме скасовані підстави його продовження та зупинення, проте за станом здоров`я не міг поїхати до м. Торецьк Донецької області до нотаріуса, а тим більше до міста, де відбувалися постійні бойові дії. Приблизно в травні 2024 року позивач звернувся до нотаріальної контори за місцем свого мешкання, де йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки ним був пропущений строк для подання даної заяви. На підставі викладеного, просить визначити додатковий строк, достатній для подання позивачем заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини покійної ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Ухвалою суду від 07.10.2024 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 04.11.2024 за клопотання представника позивача витребувано докази по справі.
Ухвалою суду від 24.12.2024 підготовче судове засідання закрито, справу призначено до судового розгляду.
Представник позивача адвокат Вакуленко О.П. у судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій просив провести розгляд справи за його відсутності та відсутності позивача.
Представник відповідача - Торецької міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області в судові засідання призначені на 04.11.2024, 02.12.2024, 24.12.2024 та 23.01.2025 не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, шляхом направлення судових повісток поштою. Відповідач причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи у його відсутність не направляв, своїм правом на написання відзиву не скористався.
Небажання відповідача надавати докази, зокрема з причини ухилення від участі в судових засіданнях, дає суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем.
На підставі письмової заяви позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, за відсутності сторін, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, в порядку, передбаченому ст. ст. 223, 247, 280-282 ЦПК України.
Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступні підстави.
Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно з ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 23.05.2022 Соборним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції м. Дніпро.
Позивач ОСОБА_1 є сином померлої ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 25.10.1982 Виконкомом Кіровської селищної Ради м. Дзержинськ Донецької області.
Частиною 1 статті 1268 ЦК України, передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
У відповідності ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.
Згідно ч. ч. 3, 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Як вбачається з листа Смілянської державної нотаріальної контори № 1470/01-16 від 11.09.2024, ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 22).
Також, згідно відповіді Смілянської державної нотаріальної контори № 1766/02-14 від 10.12.2024, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 спадкова справа не заводилась.
Відповідно до ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
Крім того, суд враховує ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» згідно з якою практика ЄСПЛ застосовується українськими судами як джерело права.
Так, право на захист власності викладено у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.
Конвенція в ст. 1 Першого протоколу, практично в єдиному приписі, що стосується майна, об`єднує всі права фізичної або юридичної особи, які містять у собі майнову цінність. На відміну від традиційного розуміння інституту права власності, ЄСПЛ тлумачить поняття «майно» (possessions) набагато ширше й у контексті ст. 1 Першого протоколу під «майном» розуміє не тільки «наявне майно» (existing possessions).
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика ЄСПЛ розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення ст. 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Таким чином, суд приходить до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 до Торецької міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, слід задовольнити.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1221, 1270, 1272, 1277 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76, 81, 89, 258, 259, 265, 268, 280-283 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Торецької міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили, для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його складення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ст.284 ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_4 .
Суддя: Т.В. Нестеренко