№ 2/183/4319/24

У Х В А Л А
22 січня 2025 року м. Самар
Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Парфьонова Д. О., за участю: секретаря судового засідання Моісєєва К. А., відповідачки ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Самар Дніпропетровської області, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,
04 жовтня 2024 року позивач звернувся до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області з цим позовом, переданим головуючому судді 09 жовтня 2024 року.
Постановленою суддею ухвалою від 09 жовтня 2024 року позовну заяву залишено без руху.
Заявами від 11 жовтня 2024 року, 14 жовтня 2024 року та 18 жовтня 2024 року позивачем усунуто недоліки позову. 25 жовтня 2024 року, після отримання відомостей щодо зареєстрованого місця проживання відповідачки, позовну заяву прийнято до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження та відкрите провадження у справі, призначене судове засідання.
22 січня 2025 року судом отримано клопотання відповідачки про надання строку для примирення подружжя. В клопотанні відповідачка, враховуючі власне величезне бажання зберегти шлюб, вважає за необхідне просити строк для примирення подружжя строком шість місяців. Обґрунтовує заяву тим, що у зареєстрованому шлюбі з позивачем у сторін народилась дитина, донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . У родині завжди панували нормальні стосунки, притаманні люблячим чоловіку та дружині. Представник позивача в позовній заяві конкретних причин або обставин погіршення відносин між подружжям не зазначає, обмежилась лише загальними прийнятними фразеологічними зворотами щодо «різних поглядів на життя, шлюб...», що не відповідає дійсності. В позовній заяві, поданій представником, а не особисто ОСОБА_2 не викладені ґрунтовні обставини щодо припинення шлюбних стосунків. Таким чином, позовна заява є необґрунтованою. Вважає, що її чоловік, який є діючим військовослужбовцем, учасником бойових дій, на даний час з певних причин може приймати імпульсивні рішення, які зовсім не відповідатимуть його інтересам, інтересам дитини, і взагалі інтересам сім`ї.
До судового засідання від представника позивача надійшла заява, в якій представник позивача просила розглянути справу у свою відсутність та задовольнити позов. До заяви додала, в тому числі, копію заяви позивача про розгляд справи у його відсутність.
Відповідачка в судовому засіданні підтримала подану нею заяву. Вказала, що її чоловік перебуває у іншій області, як військовослужбовець, приїздив під час відпустки додому. Те, що її чоловіком подано позов є несподіванкою для неї. Вказує, що спільна донька сторін любить її та її чоловіка. Вважає те, що її чоловік проходить службу та бере участь у бойових діях причиною подання позову. Зазначає, що характер її чоловіка запальний та імпульсивний та він може змінити свою думку після обмірковування необхідності розлучення. Вказує, що для примирення буде вживати всі залежні від неї дії, спілкуватися з чоловіком по його приїзду до батьків, які також не бажають розірвання шлюбу. Строк у шість місяців пояснює службою свого чоловіка, який нечасто може відлучитися зі служби.
Заслухавши пояснення відповідачки, дослідивши доводи позивача у позові та заявах, отриманих судом, доводи заяви про надання строку для примирення, суд висновує таке.
Відповідно до ст. 111 Сімейного кодексу України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.
05 липня 2018 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 укладено шлюб. Від шлюбу сторони мають малолітню дитину, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позивач указує, що поступово сімейне життя між сторонами погіршувалося, що в кінцевому етапі привело до фактичного припинення шлюбних відносин, відмінності поглядів на сімейне життя, виникнення сварок.
Відповідачка вказує, що позов подано у зв`язку з проходженням служби позивача, відсутністю проживання за місцем реєстрації за умовами служби та його характером.
Матеріали справи свідчать, що позивач має посвідчення учасника бойових дій.
Однак з матеріалів справи вбачається, що з 02 серпня 2024 року позивач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідачка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .
Також, з загальнодоступної інформації, наявної у Єдиному державному реєстрі судових рішень вбачається, що:
27 листопада 2024 року Новомосковським міськрайонним судом Дніпропетровської області розглянуто заяву про видачу судового наказу про стягнення аліментів, де заявником виступає ОСОБА_1 , а боржником ОСОБА_2 , яким ухвалено, в тому числі, стягнуто з боржника, яким є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ), аліменти на утримання дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частки з усіх видів заробітку (доходів) щомісяця, але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів для дитини відповідного віку, починаючи з 22 листопада 2024 року і до досягнення дитиною повноліття;
Згідно з ч. 7 ст. 240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.
Визначаючи строк, який необхідно надати сторонам для примирення, суд ураховує те, що сторони мають спільну малолітню дитину. Також суд приймає до уваги позицію відповідачки, яка заявляючи клопотання про надання строку для примирення обґрунтувала клопотання в частині визначення його тривалості, зазначивши, які конкретно заходи вона має намір вживати для збереження сім`ї. Водночас ураховує суд і наявність судового наказу, яким з позивача стягнуті аліменти на утримання дитини, заяву позивача про скасування такого наказу, що свідчить на тривалість суперечки між сторонами.
Тому, суд вважає можливим надати строк для примирення тривалістю два місяці, що з огляду на встановлені судом обставини є достатнім з огляду на повідомлені позивачем та відповідачкою обставини, для вирішення питання про можливість збереження сім`ї.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 253 ЦПК України, провадження у справі зупиняється до закінчення строку для примирення, визначеного судом.
Згідно з роз`ясненнями, які містяться у постанові Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судом законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21 грудня 2007 року № 11, передбачене ч. 1 ст. 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (ч. 5 ст. 191 ЦПК України). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей.
За таких обставин, оскільки судом не встановлено обставин, які-б вказували на неможливість надання строку для примирення подружжя та суперечності такого строку для примирення моральним засадам суспільства, суд вважає за необхідне вжити заходи щодо примирення подружжя та надати сторонам строк для примирення тривалістю два місяці, до закінчення якого зупинити провадження у справі.
На підставі викладеного, керуючись ст. 240, 251, 253 ЦПК України, суд, -
клопотання ОСОБА_1 про надання строку на примирення задовольнити частково.
Надати сторонам строк для примирення тривалістю два місяці.
У решті клопотання відмовити.
Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу зупинити до закінчення строку для примирення визначеного судом.
Після закінчення строку для примирення та відновлення провадження у справі призначити дату судового засідання 24 березня 2025 року на 11 годину 00 хвилин.
Копію ухвали надати відповідачці та надіслати позивачеві на офіційну електронну адресу його представника.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів, починаючи з наступного за днем її проголошення.

Ухвала суду складена і підписана 22 січня 2025 року.

Суддя Д. О. Парфьонов