ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2072/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2025 року Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Сирбул О. Ф.,

за участю секретаря: Кушнір А. А.

представника позивача: Миклуш М. І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів,

в с т а н о в и в :

У травні 2024 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до відповідача ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів.

Обґрунтовуючи свої вимоги позивач зазначила, що з 24 вересня 2011 року уклала шлюб з відповідачем. У подружжя народився син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21.05.2014 з відповідача на корить позивача стугнуто аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 у розмірі 1 000,00 грн, починаючи з 28.04.2014 і до досягнення дитиною повноліття. Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22.05.2014 шлюб між сторонами розірвано. Спільний син ОСОБА_3 проживає з позивачем, знаходиться на її повному утриманні, позивач самостійно здійснює догляд за сином, забепечує його харчуванням, одягом, лікуванням, житлом і створює освітні та соціально-культурні умови для розвитку дитини. В міру дорослішання сина витрати позивача на утримання сина постійно збільшуються. Відповідач не приймає участі у вихованні сина, не спілкується з ним та не підтримує жодного з`язку. 12.01.2022 відповідачем було зареєстровано суб`єкт господарської діяльності у формі фізичної особи-підприємця, загальний дохід за 2023 рік склав 2 200 000 грн. 23.08.2023 відповідач отримав у дарунок автомобіль марк «Mersedes-Benz Sprinter 318 CDI», д.н.з. НОМЕР_1 , 2006 року випуску. 01.09.2023 відповідач відчужив квартиру згідно договору купівлі-продажу, згідно загальнодоступної інформації вартість квартири складає 1 379 000 грн.

Вищезазначені обставини свідчать про наявність підстав для зміни способу аліментів.

Позивач просить змінити спосіб стягнення аліментів встановлений у рішенні Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21.05.2014 з твердої суми на частку від заробіткув розмірі 1/4 частки усіх видів його заробітку (доходу), але не менше одного прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 13.06.2024 матеріали цивільної справи передано до Рівненьського міського суду Рівненської області.

26.06.2024 позивачем подано апеляційну скаргу на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 13.06.2024.

Постановою Київського апеляційного суду від 23.07.2024 скасовано ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 13.06.2024 та направлено справу для продовження розгляду.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 09.09.2024 відкрито провадження у справі розгляд якої здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Позивачем подано клопотання разом з позовною заявою про витребування доказів.

Ухвалою суду від 26.11.2024 клопотання задоволено, витребувано у приватного нотаріуса Рівненського міського нотаріального округу Матвеєвої Оксани Віталіївни належно звірену копію примірника Договору купівлі-продажу квартири від 01 вересня 2023 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1919.

10.12.2024 від приватного нотаріуса Рівненського міського нотаріального округу Матвеєвої Оксани Віталіївни на виконання вимог ухвали суду від 26.11.2024 надійшла звірена копія примірника Договору купівлі-продажу квартири від 01 вересня 2023 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1919.

22.01.2025 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому позовні вимоги не визнає, вважає позовні вимоги неоґрунтованими, а розмір стягуваних аліментів достатній та розумний. Вказав, що регулярно сплачує аліменти на дитину та заборгованості не має. Повідомив, що у зв`язку з війною позбавлений можливості займатися підприємницькою діяльністю та отримувати з неї прибуток. Щодо продажу квартири зазначає, що це був вимушений крок для покриття своїх боргових зобов`язань та лише погіршило його матеріальний стан, оскільки на даний час змушений винаймати житло, окрім цього одружився та має на утриманні неповнолітніх дітей, просив відмовити у задоволенні позову.

22.01.2025 від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою суду від 22.01.2025, яка занесена до протоколу судового засідання, долучено копію примірника Договору купівлі-продажу квартири від 01 вересня 2023 року, який надійшов на виконання вимог ухвали суду.

Ухвалою суду від 22.01.2025, яка занесена до протоколу судового засідання, поновлено строк на подачу відзиву та долучено відзив на позовну заяву, відповідно до ст. 178 ЦПК України.

Ухвалою суду від 22.01.2025, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про відкладення розгляду справ, враховуючи строки розгляду справи, предмет та підстави позову.

У судовому засіданні 22.01.2025 представник позивача надала пояснення, сторони перебували у шлюбі, від шлюбу у них є спільний син, після розлучення відповідач не надавав допомогу позивачу на утримання сина, рішенням суду було стягнуто 1 000,00 грн, проте у позивача є право змінити спосіб стягнення аліментів, просила задовольнити позов в повному обсязі.

Відповідач у судове засідання 22.01.2025 не з`явився, повідомлений про розгляд справи належним чином, в матеріалах справи міститься відзив у якому заперечує щодо позовних вимог та прость відмовити у їх задоволенні.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані у справі докази, керуючись законом, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з огляду на наступні підстави.

Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст. 15 ЦК України).

Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені (ст. 3 ЦПК України).

За положенням ст. 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до ст. 16 ЦК України особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу у визначені цією статтею способи. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Судом встановлено, що з 24 вересня 2011 рокусторони перебували у шлюбі.

У подружжя народився син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , зареєстровано відділом реєстрації актівцивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві від 26 березня 2013 року (а. с. 14).

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21.05.2014 з відповідача на корить позивача стугнуто аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 у розмірі 1 000,00 грн, починаючи з 28.04.2014 і до досягнення дитиною повноліття (а. с. 15-16).

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22.05.2014 шлюб між сторонами розірвано (а. с. 19-20).

Головним державним виконавцем Відідлу державної виконавчої служби у місті Рівному Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) Гаврилюк О. Я. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № НОМЕР_8 від 19.01.2022 про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 , аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1000 грн щомісячно, починаючи з 28.04.2014 до досягнення дитиною повноліття (а. с. 17-18).

Згідно довідки виданої головою правління ОСББ «Ромашка 2» В. Пиндик, зазначено, що ОСОБА_1 власниця квартири АДРЕСА_1 , в її квартирі з березня 2018 року по теперішній час разом з нею проживає її син ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 (а. с. 21).

У відзиві відповідач зазначив, що має на утриманні дружину та неповнолітніх дітей.

15.08.2020 ОСОБА_2 зареєстрував шлюб з ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , зареєстровано Рівненським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), актовий запис № 999 (а.с. 120).

У шлюбі у відповідача народилася донька - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , зареєстровано Рівненським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), від 19.01.2022 (а.с. 119).

Дружина відповідача ОСОБА_7 має малолітню доньку - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 , відділом державної реєстрації актів цивільного стану Рівненського міського управління юстиції від 30.12.2015 (а.с. 121).

Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.

За змістом статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.

Батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини (частина 3 статті 11 Закону України «Про охорону дитинства» ).

За змістом статті 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини, частин 7, 8 ст. 7 СК України, під час вирішення будь-яких питань щодо дітей суд повинен виходити з найкращого забезпечення інтересів дітей.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20.11.1989, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України N 789-Х1І від 27.02.1991 та набула чинності для України 27.09.1991, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства» на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини, отже, і витрати на потреби дитини також мають бути однаковими.

Одним з основних прав дитини є право на утримання, яке кореспондується з конституційним обов`язком батьків утримувати дітей до їх повноліття та знайшло своє закріплення СК України.

Згідно із ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

За положеннями статті 192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою й зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів у певній твердій грошовій сумі та навпаки) (постанова Верховного Суду від 16.06.2021 у справі № 643/11949/19).

Як встановлено судом рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21.05.2014 з відповідача на корить позивача стугнуто аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 у розмірі 1 000,00 грн, починаючи з 28.04.2014 і до досягнення дитиною повноліття.

В той же час, суду не було надано доказів погіршення матеріального становища відповідача після винесення судового рішення про стягнення аліментів.

Так, суду взагалі не відомий матеріальний стан позивача на час присудження аліментів та на даний час.

В матеріалах справи міститься копія договору купівлі-продажу квартири від 01 вересня 2023 року, посвідченого приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу Матвеєвою Оксаною Віталіївною зареєстрованого в реєстрі за №1919, з якого убачається, що відповідач ОСОБА_9 відчужив квартиру АДРЕСА_2 , за домовленістю сторін продаж квартири вчинявся за 1 078 000,00 грн.

Також, відповідач вказує у відзиві що зареєстрував шлюб ОСОБА_7 , яка має доньку ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а також зазначає, що у шлюбі народилася спільна донька ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Народження другої дитини у іншому шлюбі, не є безумовною підставою для зменшення розміру аліментів, вказаного висновку дійшов Веховний Суд у постанові від 16.09.2024 № 591/6388/22.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні відомості, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 перебуває на утриманні відповідача. Також, суду не надано інформації чи отримує дружина відповідача доходи, та в яких розмірах.

Згідно із частинами 1, 2 ст. 183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Позивач просить змінити розмір та раніше визначений спосіб стягнення аліментів у виді твердої грошової суми у розмірі 1 000,00 грн щомісячно на дитину та стягнути з відповідача кошти на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 1/4 частки від доходу відповідача, але не менше одного прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно до досягнення дитиною повноліття.

Частинами 1, 2 ст. 182 СК України передбачено, що при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.

Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Згідно із ч. 5 ст. 183 СК України той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.

Особа, яка отримує аліменти та з якою проживає дитина, має право звернутися до суду з позовом про зміну способу стягнення аліментів незалежно від будь-яких обставин.

З огляду на це суд констатує, що позивач має право на зміну способу стягнення аліментів та така вимога підлягає задоволенню. При цьому належному обґрунтуванню підлягає необхідність стягнення аліментів у певному розмірі.

Щодо розміру частки, то суд вважає, що визначення її у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу) відповідача на утримання дитини узгоджується із вищевикладеними приписами законодавства та встановленими обставинами справи.

З огляду на викладене суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Згідно з ч. 6 ст.141 ЦПК України суд стягує з відповідача судовий збір в розмірі 1 211,20 грн у дохід держави, так як позивач звільнена від сплати судового збору при поданні позову про про зміну способу стягнення аліментів.

Керуючись ст. ст. 4, 12-13, 78-81, 133, 137, 258, 259, 264, 265, 268,280-281, 284, 289, 352-355 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів- задовольнити.

Змінити спосіб стягнення аліментів, який здійснюється із платника аліментів ОСОБА_2 на підставі рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 травня 2014 року у справі № 369/3981/14-ц та стягувати з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_6 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_7 ) аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частки усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, починаючи з дня набрання рішенням законної сили.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_6 ) в дохід держави судовий збір у розмірі 1 211,20 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: