Справа № 646/7201/19
№ провадження 2-ві/646/1/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.01.25 м.Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Сіренко Ю.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 №2 від 15.01.2025 про відвід судді Демченко І.М. по цивільній справі №646/7201/19 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Харківської обласної прокуратури про стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

В провадженні судді Червонозаводського районного суду м. Харкова Демченко І.М. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Харківської обласної прокуратури про стягнення моральної шкоди.

16.01.2025 року від ОСОБА_1 надійшла заява №2 від 15.01.2025 про відвід судді Демченко І.М.

Ухвалою судді Червонозаводського районного суду м. Харкова Демченко І.М. від 17.01.2025 року заява про відвід судді №2 від 15.01.2025 визнана необґрунтованою та передана судді, визначеному в порядку, передбаченому ст. 33 ЦПК України.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу від 20.01.2025 року заява ОСОБА_1 №2 від 15.01.2025 про відвід судді Демченко І.М. надійшла в провадження судді Сіренко Ю.Ю.

Перевіривши матеріали заяви №2 від 15.01.2025 про відвід судді Демченко І.М., вбачаються підстави повернення без розгляду вказаної заяви ОСОБА_1 з наступних підстав.

16.01.2025 року надійшла заява ОСОБА_1 № 2 від 15.01.2025 про відвід судді Демченко І.М., яка викладена не державною мовою, а саме російською мовою.

Відповідно до частини першої статті 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Аналогічна норма міститься в частині першій статті 12 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», відповідно до якої судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У Рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа № 10-рп/99) у справі за конституційними поданнями 51 народного депутата України про офіційне тлумачення положень статті 10 Конституції України щодо застосування державної мови органами державної влади, органами місцевого самоврядування та використання її у навчальному процесі в навчальних закладах України (справа про застосування української мови) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Частинами першою, третьою статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» встановлено, що у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

За статтею 14 Закону України "Про засади державної мовної політики" судочинство в Україні у цивільних, господарських, адміністративних і кримінальних справах здійснюється державною мовою, а сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою. У межах території, на якій поширена регіональна мова (мови), що відповідає умовам частини третьої статті 8 цього Закону, допускається подача до суду письмових процесуальних документів і доказів, викладених цією регіональною мовою (мовами), з перекладом, у разі необхідності, на державну мову без додаткових витрат для сторін процесу. Рішенням Конституційного Суду України від 28 лютого 2018 року № 2-р/2018Закон України "Про засади державної мовної політики" від 03 липня 2012 року № 5029-VI, зі змінами, визнаний неконституційним, втратив чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України зазначеного рішення.

Таким чином, Закон України "Про засади державної мовної політики" на момент складання позову, його подання та безпосередньо вирішення судом питання щодо відкриття провадження по справі, є нечинним. Отже чинне законодавство України не дозволяє подавати до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені недержавною мовою.

Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Зі змісту поданої заяви вбачається, що заявник є громадянкою України та вона проживає на території України, у зв`язку із чим їй слід роз`яснити, що звернення до суду має здійснюватися державною мовою або її рідною мовою з одночасним наданням суду тексту заяви державною мовою, оскільки складення заяви російською мовою суперечить вимогам Закону, що наділяє суд обов`язком зробити висновок про неналежне оформлення заяви про роз`яснення судового рішення.

Отже, згідно з частиною третьою статті 182 ЦПК України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення, викладені у статті 183 ЦПК України.

Відповідно до частини четвертої стаття 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Таким чином, заява ОСОБА_1 №2 від 15.01.2025 про відвід судді Демченко І.М. підлягає поверненню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 183, 260, 271 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 №2 від 15.01.2025 про відвід судді Демченко І.М. по цивільній справі №646/7201/19 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Харківської обласної прокуратури про стягнення моральної шкоди - повернути заявнику без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду.

Суддя - Ю.Ю.Сіренко