Справа № 629/471/25
Провадження № 2/629/425/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.01.2025 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі: головуючого - судді Каращука Т.О., за участю секретаря судового засідання Лукаренко А.Р., розглянувши цивільну справу №629/471/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 16.08.2022 року Лозівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис №261.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

У порядку ч.8 ст.187 ЦПК України суддею був зроблений запит до Єдиного державного демографічного реєстру та отримано інформацію, що відповідач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Так у відповідності до ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Позивачкою у позові вказано, що від даного шлюбу сторони не мають неповнолітніх дітей.

Зі змісту поданого позову не вбачаються обставини, що дозволяють позивачці обрати підсудність справи. Таким чином, в даному випадку, підсудність справи має визначатись згідно з ч. 1 ст. 27 ЦПК України за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача.

Як вбачається з відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру відповідач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , тобто на території яка за територіальною підсудністю належить до Бердянського міськрайонного суду Запорізької області.

Однак, згідно з Переліком територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженим Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 року № 309, м. Бердянськ та Бердянський район віднесені до тимчасово окупованих Російською Федерацією територій України.

Частиною 1 ст. 12 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» встановлено, що в разі неможливості здійснення правосуддя судами, розташованими на тимчасово окупованих територіях, територіальна підсудність судових справ, що розглядаються у таких судах, визначається в порядку, передбаченому частиною сьомою статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

За змістом ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», у разі неможливості здійснення правосуддя судом з об`єктивних причин під час воєнного або надзвичайного стану, в зв`язку зі стихійним лихом, військовими діями, заходами щодо боротьби з тероризмом або

іншими надзвичайними обставинами може бути змінено територіальну підсудність судових справ, що розглядаються в такому суді, за рішенням Вищої ради правосуддя, що ухвалюється за поданням Голови Верховного Суду, шляхом її передачі до суду, який найбільш територіально наближений до суду, який не може здійснювати правосуддя, або іншого визначеного суду. У разі неможливості здійснення Вищою радою правосуддя такого повноваження воно здійснюється за розпорядженням Голови Верховного Суду. Відповідне рішення є також підставою для передачі усіх справ, які перебували на розгляді суду, територіальна підсудність якого змінюється.

Розпорядженням голови Верховного Суду від 14.09.2022 № 49/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ судів Запорізької області» змінено територіальну підсудність Бердянського міськрайонного суду Запорізької області на Жовтневий районний суд м. Запоріжжя.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч.1 ст.378 ЦПК України).

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для передачі вказаної справи за підсудністю до належного суду, яким є Жовтневий районний суд м. Запоріжжя.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 27, 31, 32, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Матеріали цивільної справи №629/471/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, передати на розгляд до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя ( адреса: вул. Олександрівська, 6, м. Запоріжжя, Запорізька область, 69000).

Копію ухвали направити позивачці - до відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі заяви про апеляційне оскарження в 15-денний строк з дня її винесення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Суддя Т.О. Каращук