Провадження № 2/487/836/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.01.2025 суддя Заводського районного суду м. Миколаєва Лагода А.А. в м. Миколаєві, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Міського комунального підприємства «Миколаївводоканал», про зобов`язання здійснити перерахунок та укласти угоду, -

ВСТАНОВИВ:

05.12.2024 позивачі звернулись до суду з позовом в якому просять суд зобов`язати МКП «Миколаївводоканал» здійснити перерахунок вартості за надану послугу згідно приладів обліку споживачам за адресою: АДРЕСА_1 ; зобов`язати МКП «Миколаївводоканал» укласти договір з ОСОБА_1 з надання послуг згідно приладу обліку як споживача за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 10.12.2024 позов залишений без руху та надано час для усунення недоліків.

08.01.2025 до суду від позивачів надійшли пояснення на вказану вище ухвалу суду в яких позивачі стверджують про порушення суддею принципу змагальності та упереджену позицію, створення для них перешкод до правосуддя, недбале ставлення помічника судді та судді до підготовки тексту ухвали, не перевірку суддею підготовленого помічником документу, покладення на позивачів незаконних вимог надання належних і допустимих доказів, не встановлення суддею способу виправлення недоліків позовної заяви.

Дослідивши матеріали заяви на усунення недоліків, суддя дійшов висновку про необхідність повернення позовної заяви з наступних підстав.

Згідно зі статтею 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до пунктів 2, 11 частини третьої статті 2 ЦПК України повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

За приписами частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 в справі № 199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зроблено висновок про те, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання одними учасниками судового процесу нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства, а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Аналогічно Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див., ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

У тексті заяви на усунення недоліків вживаються зневажливі висловлювання, які не притаманні для написання ділових документів, відображають зневажливе ставлення до судді, помічника судді, а також надають особисту характеристику судді та помічнику судді, оцінку їх професійній діяльності, що неприпустимо при оформленні заяв.

Зокрема, заявники зазначають: «…суддя Лагода А.А. опікується правами і позицією Відповідача…», «суддя фактично порушує принцип змагальності і вказує свою упереджену позицію…», «…Помічником судді не прочитано повний текст позовної заяви та доданих матеріалів, «..Помічник судді недбало поставився до підготовки тексту судового рішення», «…Суддею не прочитано повний текст позовної заяви та доданих матеріалів…», «…Суддею не перевірено підготовлений помічником документ…», «…Кимось із працівників суду навмисно створюються перешкоди для доступу до правосуддя…», «…Ухвалою судді Заводського районного суду Лагоди А.А. за 10 грудня 2024 року про залишення позовної заяви ОСОБА_1 і ОСОБА_2 без руху на Позивачів покладаються незаконні вимоги…», «…У такий спосіб судами покриваються злочини, що призводить до зростання корупції…», «…в ухвалі йдеться про надання відомих даних про Відповідача та не вимагається дізнатись про ще невідомі Позивачам…» та інше.

Такий виклад заяви є виявом неповаги до суду, а тому суд констатує, що подання цієї заяви є зловживанням позивачами їх процесуальними правами, невиконанням обов`язку керуватися завданням цивільного судочинства.

Згідно з частиною третьою статті 44 ЦПК України, якщо подання заява визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити цю заяву без розгляду або повернути її.

Враховуючи викладене, суд визнає подану заяву про усунення недоліків позовної заяви в такій редакції виявом неповаги до суду, зловживанням процесуальними правами, такою, що суперечать завданню цивільного судочинства, тому позовна заява підлягає поверненню.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із нею до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 43, 44, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Міського комунального підприємства «Миколаївводоканал», про зобов`язання здійснити перерахунок та укласти угоду вважати неподаною і повернути позивачам.

Роз`яснити, позивачам про те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя А.А. Лагода