КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М. МИКОЛАЄВА
Справа № 489/5619/24
Провадження № 2/488/855/25
УХВАЛА

Іменем України

24.01.2025 року м. Миколаїв

Суддя Корабельного районного суду міста Миколаєва Чернявська Я.А., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Миколаївської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення порядку та способу участі у вихованні дитини та визначення місця проживання малолітньої дитини,

ВСТАНОВИВ:

22.01.2025 року до Корабельного районного суду м. Миколаєва надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Миколаївської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення порядку та способу участі у вихованні дитини та визначення місця проживання малолітньої дитини, в якій позивач просить суд визначити місце проживання її

малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народження за адресою: АДРЕСА_1 . При усуненні перешкод у спілкуванні з дитиною, визначити спосіб участі у вихованні малолітньої дитини ОСОБА_4 , участь відповідача ОСОБА_2 у вихованні, шляхом встановлення систематичних побачень з дитиною першої та третьої суботи місяця з 14 до 18 години, перший та третій вівторок місяця, другий та четвертий четвер місяця з 15 до 18 години, а також щорічно в день народження дитини ІНФОРМАЦІЯ_2 , на Новий рік 1 січня, у дні релігійних свят - Різдво Христове, Великдень, Трійця з 14 до 17 години за місцем проживання ОСОБА_2 з правом відвідування культурно-масових, спортивних, розважальних та оздоровчих закладів з поверненням дитини після побачень до місця проживання матері. Дозволити відповідачу ОСОБА_2 самостійно організовувати та проводити на території України оздоровлення сина Макара двічі на рік у період шкільних канікул, але не більше 12 днів кожного разу.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали вказаної зустрічної позовної заяви передані в провадження судді Чернявської Я.А.

Дослідивши зустрічну позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку про необхідність залишити її без руху через наступне.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175, 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак, у поданій заяві не зазначено про наявність або відсутність зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку відносно учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Як вбачається з матеріалів зустрічної позовної заяви, остання підписана від імені представника, копії доданих до позову матеріалів засвідчені підписом адвоката Ляшенко М.Д. проте, доказів на підтвердження повноважень представника суду не надано, матеріали зустрічної позовної заяви не містять ані відповідного ордеру на надання правничої (правової) допомоги, ані угоди про надання правової допомоги.

Частиною 6 статті 14 ЦПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

За змістом ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

В разі підтвердження представництва інтересів позивача фаховим адвокатом, позивач має надати суду також відомості про наявність зареєстрованого електронного кабінету у уповноваженого представника позивача, який є адвокатом, а також зазначити адресу його місцезнаходження (проживання) та номери зв`язку та адреси електронної пошти.

Перевірка наявності в особи зареєстрованого в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, враховуючи технічний функціонал, можливо здійснити за наявності інформації про РНОКПП відповідної особи.

Крім того, частина 4 ст. 177 ЦПК України визначає, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру 1 % від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання позову фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Порядок сплати судового збору визначений статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України Про судовий збір у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У п. 12 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зазначено: Якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Отже, з зустрічної позовної заяви вбачається, що позивач за зустрічним позовом звернулася до суду з двома самостійними вимогами немайнового характеру проте, судовий збір сплачений лише за однією з таких вимог.

За такого, позивачу за зустрічним позовом необхідно доплатити судовий збір в сумі 1 211,20 грн., про що надати суду відповідний платіжний документ.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач, може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Статтею 95 ЦПК України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч.1). Письмові докази подають в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (ч.3).

Проте, всупереч вищевказаним обставинам позивачем не дотримані вимоги щодо обов`язку надання всіх наявних у позивача доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Так, у зустрічній позовній заяві позивач посилається на те, що вона зверталася до правоохоронних органів з приводу неправомірних дій відповідача за зустрічним позовом, ОСОБА_2 , однак, доказів на підтвердження викладених нею обставин суду не надала.

Сукупність вказаних вище недоліків зустрічного позову не надає підстав вважати їх лише формальними недоліками, які можуть бути усунуті в ході розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Тому враховуючи викладене, позивачу за зустрічним позовом ОСОБА_1 слід усунути вищевказані недоліки зустрічної позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 13, 49, 185, 193, 194, 260, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Миколаївської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення порядку та способу участі у вихованні дитини та визначення місця проживання малолітньої дитини - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в строк не більше десяти днів з моменту отримання ним копії ухвали та роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали у зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Я. А. Чернявська