Справа № 206/2228/24
Провадження № 2-о/206/19/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2025 року Самарський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Кушнірчука Р.О.,

при секретареві Глущенко Н.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України матеріали заяви в порядку окремого провадження ОСОБА_1 , заінтересована особа Військова частина НОМЕР_1 про встановлення факту перебування на утриманні військовослужбовця більше трьох дітей віком до 18 років,

ВСТАНОВИВ:

08 травня 2024 року до суду надійшла вказана заява, яка обґрунтована тим, що заявник ОСОБА_1 , призваний на військову службу у Військову частину НОМЕР_1 за призовом під час мобілізації у зв`язку з військовою збройною агресією російської федерації. ОСОБА_1 одружений на ОСОБА_2 , разом із нею веде спільне господарство та виховують чотирьох дітей, які перебувають на його утриманні, а саме ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 є дітьми ОСОБА_7 від попередніх шлюбів, а ОСОБА_6 є біологічною донькою ОСОБА_1 . Усі діти перебувають на утриманні ОСОБА_1 , він виконує обов`язки по утриманню дітей добровільно, за власним розсудом. ОСОБА_1 просить суд встановити факт перебування на його утриманні чотирьох дітей до 18 років.

Ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 08 травня 2024 року відмовлено у відкритті провадження по справі.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 14 серпня 2024 року скасовано ухвалу Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 08 травня 2024 року, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 06 вересня 2024 року відкрито провадження у справі, призначено судове засідання у справі на 09 жовтня 2024 року о 10 годині 00 хвилин.

ОСОБА_1 належним чином повідомлено про час та місце проведення судового засідання з розгляду його заяви шляхом направлення судової повістки про виклик до суду на 09 жовтня 2024 року о 10 годині 00 хвилин на електронну адресу заявника - ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка ним отримана 10 вересня 2024 року, про що до матеріалів справи долучено відповідну довідку.

Проте, заявник ОСОБА_1 в судове засідання 09 жовтня 2024 року не з`явився, а судове засідання було відкладено на 09 годину 00 хвилин 25 жовтня 2024 року, судовою повісткою повторно викликано заявника та заінтересовану особу.

Водночас із цим, ОСОБА_1 не отримав повідомлення про виклик на вказану дату, оскільки SMS-повідомлення з текстом судової повістки на належний йому номер мобільного телефону НОМЕР_2 йому не було доставлено з тієї підстави, що абонент тимчасово недоступний; електронний лист із судовою повісткою на його електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_5 також не доставлено з підстав того, що почтова скринька недоступна; конверт із судовою повісткою, який направлено за адресою: АДРЕСА_1 , повернутий відправнику у зв`язку із тим, що адресат відсутній за вказаною адресою.

Неявка усіх учасників справи 25 жовтня 2024 року стала черговою підставою для відкладення судового засідання на 09 годину 40 хвилин 27 листопада 2024 року, судовою повісткою повторно викликано заявника та заінтересовану особу.

Проте, ОСОБА_1 не отримав повідомлення про виклик на вказану дату, оскільки SMS-повідомлення з текстом судової повістки на належний йому номер мобільного телефону НОМЕР_2 йому не було доставлено з тієї підстави, що абонент тимчасово недоступний; електронний лист із судовою повісткою на його електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_5 також не доставлено з підстав того, що почтова скринька недоступна; конверт із судовою повісткою, який направлено за адресою: АДРЕСА_1 , повернутий відправнику у зв`язку із тим, що адресат відсутній за вказаною адресою.

Неявка усіх учасників справи 27 листопада 2024 року стала черговою підставою для відкладення судового засідання на 09 годину 00 хвилин 16 грудня 2024 року, судовою повісткою повторно викликано заявника та заінтересовану особу.

Проте, ОСОБА_1 не отримав повідомлення про виклик на вказану дату, оскільки SMS-повідомлення з текстом судової повістки на належний йому номер мобільного телефону НОМЕР_2 йому не було доставлено з тієї підстави, що абонент тимчасово недоступний; електронний лист із судовою повісткою на його електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_5 також не доставлено з підстав того, що почтова скринька недоступна; конверт із судовою повісткою, який направлено за адресою: АДРЕСА_1 , повернутий відправнику у зв`язку із тим, що адресат відсутній за вказаною адресою.

Неявка усіх учасників справи 16 грудня 2024 року стала черговою підставою для відкладення судового засідання на 09 годину 20 хвилин 20 січня 2025 року, судовою повісткою повторно викликано заявника та заінтересовану особу.

Водночас, ОСОБА_1 вчергове не з`явився в судове засідання, про будь-які поважні причини неявки до суду не повідомив, із клопотанням про відкладення розгляду справи до суду не звертався.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано нормами Цивільного процесуального кодексу України. Подання заяви про встановлення фактів, що мають юридичне значення до суду має відбуватись із дотриманням певних умов, зокрема ст. ст. 293, 294, 315, 316, 318 ЦПК України.

З огляду на те, що нормами ЦПК не врегульовано питання залишення без розгляду заяв в порядку окремого провадження про встановлення фактів, що мають юридичне значення, у даному випадку застосуванню підлягають загальні норми цивільного процесуального законодавства.

Відповідно до ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться. Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи. Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Верховний Суд у своїй ухвалі по справі №560/5541/20 (провадження №К/9901/30825/21) від 17 листопада 2022 року звернув увагу на те, що якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію. Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними. Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Зважаючи на вищевикладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється, зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи. Витративши значні ресурси, Україна створила інформаційне поле, де зацікавлена особа легко знайде інформацію про судову справу. Функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема "Електронний кабінет" ЄСІТС. Все безкоштовно і доступно. Однак поки що не обов`язкове.

Враховуючи викладене, заявник ОСОБА_1 у своїй заяві повідомив суду засоби зв`язку (комунікації), а саме зазначив свою адресу проживання, номер мобільного телефону, а також Email адресу, проте використовуючи вказані засоби зв`язку (комунікації) суду не вдалось повідомити останнього про більшість судових засідань, окрім як, про судове засідання, яке мало відбутись ще 09 жовтня 2024 року о 10 годині 00 хвилин (судова повістка про виклик доставлена 10 вересня 2024 року на Email: ІНФОРМАЦІЯ_5 ), а протягом усього часу перебування вказаної справи в провадженні суду заявник ОСОБА_1 самостійно жодного разу не цікавився ходом розгляду справи, спроби зв`язатися з останнім за вказаним ним номером мобільного телефону виявились невдалими.

Таким чином, суд приходить до висновку про залишення заяви без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

З огляду на наведені вище норми права та керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Військова частина НОМЕР_1 про встановлення факту перебування на утриманні військовослужбовця більше трьох дітей віком до 18 років - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що залишення без розгляду заявни не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Головуючий суддя: Р.О.Кушнірчук