КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/2692/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів

судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Болотова Є.В.,

суддів: Музичко С.Г., Олійника В.І.

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за позовом акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

за апеляційною скаргою представника акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 28 серпня 2024 року, постановлену під головуванням судді Коренюк А.М.,-

встановив:

У липні 2024 року АТ КБ «Приватбанк» звернулось до суду із названим позовом.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 12 серпня 2024 року позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу виконати вимоги ч. 1 ст. 177 ЦПК України: надати додані до заяви документи згідно переліку додатків до позовної заяви; додати до позовної заяви доказинадсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

На виконання ухвали суду представник АТ КБ «Приватбанк»подала заяву про усунення недоліків разом із додатками до позовної заяви та докази направлення ОСОБА_1 копії позовної заяви.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 28 серпня 2024 рокупозовну заяву визнано неподаною та повернуто АТ КБ «Приватбанк».

В апеляційній скарзі представник АТ КБ «Приватбанк»просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України дана справарозглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не усунуто недоліки, визначені ухвалою суду від 12 серпня 2024 року.

Проте погодитися з такими висновками суду не можна.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно до абз. 1 ч. ч. 1, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

В порядку вирішення судом питання про відкриття провадження у справі суд перевіряє позовну заяву на відповідність вимогами, передбаченим ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Формальний підхід при вирішенні питання прийняття до розгляду позову (заяви) та відкриття провадження у справі є неприпустимим.

Так, 31 липня 2024 року представник АТ КБ «Приватбанк» через підсистему «Електронний суд» звернулась до Дарницького районного суду міста Києва із позовною заявою. Відповідно до матеріалів справи, до вказаної заяви представником банку долучено 17 додатків, в тому числі докази надсилання позовної заяви та доданих до неї документів ОСОБА_1 .

Згідно до акту № 53484 від 31 липня 2024 року підтверджено відсутність у суду першої інстанції технічної можливості друку документів, що надійшли до суду в електронному вигляді через підсистему «Електронний суд», а саме додатків до позовної заяви АТ КБ «Приватбанк».

Враховуючи вказаний акт, ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 12 серпня 2024 року позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу виконати вимоги ч. 1 ст. 177 ЦПК України: надати додані до заяви документи згідно переліку додатків до позовної заяви; додати до позовної заяви докази надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

На виконання ухвали суду 27 серпня 2024 року представник АТ КБ «Приватбанк»через підсистему «Електронний суд» подала заяву про усунення недоліків разом із додатками до позовної заяви та доказами направлення ОСОБА_1 копії позовної заяви.

Згідно до акту № 59043 підтверджено відсутність у суду першої інстанції технічної можливості друку документів, що надійшли до суду в електронному вигляді через підсистему «Електронний суд», а саме додатків до заяви про усунення недоліків позовної заяви представника АТ КБ «Приватбанк».

Із змісту оскаржуваної ухвали суду від 28 серпня 2024 року встановлено, що підставою повернення позовної заяви стало невиконання позивачем недоліків позовної заяви, а саме: не надано документи згідно переліку додатків до позовної заяви та докази надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що звертаючись до суду із позовною заявою АТ КБ «Приватбанк» виконано вимоги ч. 1 ст. 177 ЦПК України, тому вимога суду першої інстанції про долучення доданих до заяви документів згідно переліку додатків до позовної заяви не ґрунтується на вимогах закону.

Разом з тим, після постановлення судом першої інстанції ухвали про залишення позовної заяви без руху від 12 серпня 2024 року, представник АТ КБ «Приватбанк» звернулась до суду із заявою про усунення недоліків з відповідними додатками у встановлений п`ятиденний строк з дня вручення вказаної ухвали.

Відтак, колегія суддів не погоджується із висновком суду першої інстанції про повернення позову з підстав, передбачених ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Ураховуючи принципи диспозитивності та змагальності цивільного процесу, у суду першої інстанції були відсутні підстави для повернення позовної заяви АТ КБ «Приватбанк».

Судом першої інстанції безпідставно повернуто позовну заяву позивачеві через неусунення недоліків позовної заяви.

Згідно ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;

3) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Пунктом 6 частини 1 ст. 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що ухвала суду 28 серпня 2024 року вирішена з порушенням норм процесуального права, яке призвело до постановлення помилкової ухвали, відтак підлягає скасуванню, а справа - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 367, ст. 374, ст. 379, ст. 382 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу представника акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 28 серпня 2024 рокускасувати.

Направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 20 січня 2025 року.

Суддя-доповідач Є.В. Болотов

Судді: С.Г. Музичко

В.І. Олійник