Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/2818/24
Провадження № 2/935/1042/24
РІШЕННЯ

Іменем України

16 січня 2025 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області в складі: головуючого - судді Василенка Р.О., зі секретарем Криворучко Я.В., за участю представника позивача адвоката Кушніренка А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Коростишівської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даним позовом до Коростишівської територіальної громади у особі Коростишівської міської ради, у якому просить суд встановити їй додатковий строк один місяць для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування позову вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько - ОСОБА_2 . Після смерті батька спадкова справа не була заведена, у зв`язку з тим, що вона є єдиною спадкоємицею після його смерті, однак не знала про наявність у нього спадкового майна.

Проте у липні 2024 року за інформацією з Більковецького старостинського округу вона дізналася, що її батько мав право на земельну частку пай. Також вона дізналася, що батько склав на її користь заповіт у якому розпорядився своїм земельним пайом на її користь.

Зазначає, що через необізнаність про наявність у батька спадкового майна не здійснювала будь-яких дій щодо прийняття спадщини. До складу спадщини після смерті батька входить житловий будинок, що за адресою: АДРЕСА_1 , який відповідно до виписки з по господарської книги належав батьку, присадибна земельна ділянка та земельна частка (пай), право власності на це майно батьком не було оформлено.

В подальшому від її імені до нотаріуса звернувся представник ОСОБА_3 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її батька, а саме на житловий будинок АДРЕСА_1 , однак отримала відмову у зв`язку з пропуском шестимісячного строку звернення із заявою про прийняття спадщини. Тому за захистом своїх спадкових прав звернулася з даним позовом до суду.

Представник позивача адвокат Кушніренко А.В. у судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити з наведених у ньому підстав. Пояснив, що позивач є єдиною спадкоємцем після смерті батька, інших спадкоємців не має. Спадкового майна на яке б претендував спадкоємець не було. Однак у липні 2024 році від Більковецького старостинського округу дізналася, що її батько склав на її користь заповіт. До нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, яке залишилося після смерті батька у встановлений шестимісячний строк не зверталася оскільки не знала про наявність заповіту, проживала в м. Чернігові.

Представник відповідача Лях І.М. в судове засідання не з`явилася, в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи без його участі, не заперечують щодо задоволення позовних вимог.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши представника позивача, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , актовий запис №1784.

Відповідно до витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження від 26.07.2004 року №5 слідує, що батьками позивача є ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .

Згідно довідки виданої старостою Більковецького старостинського округу Коростишівської міської ради Житомирської області від 14.07.2024 №263 слідує, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на день смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з ним на день його смерті за цією ж адресою ніхто не був зареєстрований і не проживав (а.с. 10).

Зі змісту довідок Більковецького старостинського округу Коростишівської міської ради Житомирської області від 24.07.2024 №264, 279, слідує, що відповідно до записів з по господарської книги №8 особовий рахунок НОМЕР_2 , за померлим ОСОБА_2 рахується житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 . Також за ОСОБА_2 рахується земельна ділянка (пай № НОМЕР_3 ) площею 5,25 га, та присадибна ділянка орієнтовною загальною площею 0,60 га в тому числі 0,25 га для будівництва житлового будинку та обслуговування господарських будівель та споруд і 0,35 га для ведення особистого селянського господарства.

Відповідно до змісту довідки Більковецького старостинського округу Коростишівської міської ради Житомирської області від 31.07.2024 №272 слідує, що у липні 2024 року представниками Більковецького старостинського округу повідомлено ОСОБА_1 про наявність заповіту посвідченого Більковецькою сільською радою у 1994 році.

Зі змісту заповіту(дублікат) посвідченого секретарем Більковецької сілької ради 02.03.1994 року, реєстровий №14, слідує, що ОСОБА_2 заповів ОСОБА_5 , належний йому будинок, з надвірними будівлями, що розташований в с. Більківці, Коростишівського району, Житомирської області, а також все майно, що належатиме йому на день смерті.

Постановою приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Мошковського О.С. від 19.09.2024 №486/02-31, відмовлено ОСОБА_3 , яка діяла від імені позивача ОСОБА_1 , у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з пропуском ОСОБА_1 шестимісячного терміну звернення із заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував своє право на прийняття спадщини через, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

За змістом статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно із статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України).

За чинним законодавством право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тому останнім днем визначеного законом строку прийняття спадщини було 16 січня 2012 року. До нотаріуса позивач звернулася 19 вересня 2024 року, а тому пропуск позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини складає більше 6 місяців(більше 12 років).

Доводи позивача про неможливість подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті батька через її необізнаність про існування спадкового майна, а саме: права на земельну часту (пай), а також житлового будинку та присадибної ділянки до нього, що по АДРЕСА_1 , не можуть бути визнані судом поважними, оскільки батько позивачки за життя проживав у цьому буднику, як стверджує позивач вона є єдиною спадкоємицею його майна та будучи обізнаною про смерть батька мала достатній час та підстави звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк.

Крім того позивач, як дочка спадкодавця, належить до першої черги спадкування за законом, тому наявність заповіту від 1994 року, що складений батьком на її користь та необізнаність про існування такого правочину не вказує на поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті батька.

Таким чином позивач повинна була бути обізнаною про наявність у батька спадкового майна на яке вона, як спадкоємець першої черги за законом, може претендувати після його смерті.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна.

Існування будь-яких інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання позивачем своєчасно заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , не встановлено.

Проживання позивача у іншому населеному пункті не може бути самостійною підставою та свідчити про наявність об`єктивних, непереборних перешкод для звернення із заявою про прийняття спадщини. Відповідний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 25 вересня 2019 року у справі № 521/14402/16-ц.

Зазначені обставини в сукупності свідчать, що позивачем без поважних причин пропущено строк для прийняття спадщини, тому суд відмовляє ОСОБА_1 в задоволенні її позову.

Враховуючи викладене вище, на підставі 1272 ЦК України, та керуючись ст.ст. 12, 13, 76 - 89, 247, 263-265, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Коростишівської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька - ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Коростишівська міська рада, , місцезнаходження: вул. Дарбіняна, 11, м. Коростишів, Житомирського району, Житомирської області.

Поний текст судового рішення складено 20.01.2025 року.

Суддя Роман ВАСИЛЕНКО