Справа № 946/2268/24
Провадження № 2/946/1427/25
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 січня 2025 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області
в складі: головуючого судді Присакар О.Я.,
за участю: секретаря судового засідання Воронової В.Є.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Ізмаїла в загальному порядку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Акціонерне товариство «Універсал Банк», про визнання права власності на спадкове майно, -
20 березня 2024 року позивач звернулась до суду з позовними вимогами, якими просить визнати за нею в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , після смерті племінника ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 право власності на квартиру АДРЕСА_1 .
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що письмовою відповіддю Ізмаїльської державної нотаріальної контори №364/02-14 від 19 березня 2024 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, у зв`язку із тим, що квартира зареєстрована за співвласниками в спільну сумісну власність.
Представник позивача в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, якою підтримала позовні вимоги та наполягає на їх задоволенні, не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву не надсилав. Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
При викладених обставинах суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності представника відповідача, який сповіщений про розгляд справи належним чином, від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, ухваливши заочне рішення у справі, зі згодою позивача, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України, так як надані матеріали є повними і достатніми для розгляду справи у відсутності представника відповідача.
Представник третьої особи акціонерного товариства «Універсал Банк» в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України - кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України - здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України - кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 належить квартира АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності №455 від 22 квітня 1994 року, виданого Ізмаїльським МБТІ, що також підтверджено довідкою №1218, виданою 05 вересня 2023 року КП «Ізмаїльське МБТІ».
Згідно ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.
Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Частиною 2 статті 370 ЦК України визначено, що у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.
Відповідно до ч.ч.1,3 ст.372 ЦК України, майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється.
Враховуючи те, що квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , частки співвласників не виділені, але є рівними, а тому існує можливість визначення ідеальних часток із спільної сумісної власності та припинення права спільної сумісної власності.
Згідно до ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 30 серпня 2016 року Ізмаїльським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Після смерті ОСОБА_2 згідно ст.1220 ЦК України відкрилася спадщина на спадкове майно, до якої входить 1/3 частина квартири АДРЕСА_1 .
Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Згідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 46786127 від 16 лютого 2017, наданої приватним нотаріусом Арнаут О.В., інформація про заповіт, складений ОСОБА_2 , відсутня.
Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Спадкоємцями за законом першої черги відповідно до ст. 1261 ЦК України після смерті ОСОБА_2 являються:
-дружина ОСОБА_3 , що підтверджено свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_2 , виданим 16 січня 1950 року Бросківською сільською радою Ізмаїльського району Одеської області;
-донька ОСОБА_1 , що підтверджено свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 , повторно виданим 01 лютого 1995 року Бросківською сільською радою Ізмаїльського району Одеської області та довідкою №527, виданою 20 вересня 2002 року відділом реєстрації актів громадянського стану м. Севастополя, згідно якої ОСОБА_5 після укладення шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_6 »;
-донька ОСОБА_7 , що підтверджено свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 , виданим 19 травня 1956 року Ізмаїльським міським бюро ЗАГС.
Згідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на час відкриття спадщини постійно мешкали разом із спадкодавцем, що підтверджено будинковою книгою на квартиру АДРЕСА_1 , тобто вважаються такими, що прийняли спадщину.
Відповідно до ч. 1 ст. 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 у встановлений законом строк відповідно до ст. 1273 ЦК України звернулась до нотаріуса із заявою про відмову від належної їй частки спадщини на користь ОСОБА_3 , що підтверджено відповідною заявою від 16 лютого 2017 року у спадковій справі №23/2017.
ОСОБА_7 на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем не проживала та у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не звернулась, тобто вважається такою, що не прийняла спадщину.
Згідно до ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 , виданого 04 серпня 2021 року Ізмаїльським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ізмаїльському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Після смерті ОСОБА_3 згідно ст.1220 ЦК України відкрилася спадщина на спадкове майно, до якої входить 2/3 частина квартири АДРЕСА_1 , 1/3 частина якої їй належала на праві власності та 1/3 частина якої вона прийняла після смерті чоловіка, та не оформила своїх спадкових прав.
Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Згідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 77095031 від 25 травня 2024, наданої Ізмаїльською державною нотаріальною конторою, інформація про заповіт, складений ОСОБА_3 , відсутня.
Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Спадкоємцями за законом першої черги відповідно до ст. 1261 ЦК України після смерті ОСОБА_3 являються:
-донька ОСОБА_1 , що підтверджено свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 , повторно виданим 01 лютого 1995 року Бросківською сільською радою Ізмаїльського району Одеської області та довідкою №527, виданою 20 вересня 2002 року відділом реєстрації актів громадянського стану м. Севастополя, згідно якої ОСОБА_5 після укладення шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_6 »;
-донька ОСОБА_7 , що підтверджено свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 , виданим 19 травня 1956 року Ізмаїльським міським бюро ЗАГС.
Згідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
ОСОБА_1 на час відкриття спадщини постійно мешкала разом із спадкодавцем, що підтверджено будинковою книгою на квартиру АДРЕСА_1 , тобто вважається такою, що прийняла спадщину.
ОСОБА_7 на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем не проживала та у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не звернулась, тобто вважається такою, що не прийняла спадщину.
Згідно до ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_6 , виданого 03 листопада 2022 року Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Після смерті ОСОБА_4 згідно ст.1220 ЦК України відкрилася спадщина на спадкове майно, до якої входить 1/3 частина квартири АДРЕСА_1 .
Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Згідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 71394592 від 07 лютого 2023 року, наданої Ізмаїльською державною нотаріальною конторою, інформація про заповіт, складений ОСОБА_4 , відсутня.
Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Спадкоємців за законом першої та другої черги після смерті ОСОБА_4 , немає.
Відповідно до ст. 1263 ЦК України у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.
Спадкоємцем за законом третьої черги відповідно до ст. 1263 ЦК України після смерті ОСОБА_4 являються:
-тітка ОСОБА_1 , що підтверджено свідоцтвом про народження ОСОБА_5 серії НОМЕР_3 , повторно виданим 01 лютого 1995 року Бросківською сільською радою Ізмаїльського району Одеської області, свідоцтвом про народження ОСОБА_7 серії НОМЕР_4 , виданим 19 травня 1956 року Ізмаїльським міським бюро ЗАГС, де спільними батьками зазначені: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , свідоцтвом про народження ОСОБА_4 серії НОМЕР_7 , виданим 14 березня 1980 року Дзержинським відділом ЗАГС м. Кривий Ріг.
Інших спадкоємців, які заявили права на спадкове майно, немає.
Згідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Встановлено, що ОСОБА_1 у встановлений законом строк звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджено заявою від 07 лютого 2023 року, посвідченою державним нотаріусом Ізмаїльської державної нотаріальної контори, тобто вважається такою, яка фактично прийняла спадщину.
Письмовою відповіддю Ізмаїльської державної нотаріальної контори №364/02-14 від 19 березня 2024 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, у зв`язку із тим, що квартира зареєстрована за співвласниками в спільну сумісну власність.
Згідно із п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутись до суду за правилами позовного провадження.
Приймаючи до уваги, що іншим (крім судового) шляхом захистити права позивача неможливо, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позивачем вимог про визнання права власності на спадкове майно та право позивача на спадщину таким, що підлягає захисту в зв`язку з чим задовольняє позов.
Судом не виявлено обставин, що суперечать закону або порушують права, свободи чи інтереси інших осіб.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 133, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд, ст. ст. 16, 316, 328, 392, 1216, 1217, 1220, 1222, 1223, 1261, 1263, 1268, 1269, 1270 ЦК України, суд, -
Визнати за ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_8 ) в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , після смерті племінника ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 право власності на квартиру АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції або через суд першої інстанції, з урахуванням положень п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 20 січня 2025 року.

Суддя: О.Я.Присакар