Справа № 635/5276/24
Провадження по справі № 2/635/1710/2025
28 січня 2025 року смт. Покотилівка
Харківський районний суд Харківської області в складі:
головуючого судді Назаренко О.В.,
за участі секретаря судового засідання Літінської Г.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів,
Короткий зміст позовних вимог та доводів позивачів.
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить суд стягнути з відповідача на її користь, на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 неустойку за прострочення сплати аліментів за період листопад 2014 року березень 2024 року в сумі 232047 грн. (двісті тридцять дві тисячі сорок сім гривень).
Свої позовні вимоги обгрунтовує тим, що шлюб між нею та відповідачем укладено 24.11.2001, від шлюбу мають доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає разом з нею та фактично перебуває на її утриманні. 25.12.2014 заочним рішенням Харківського районного суду Харківської області шлюб між ними було розірвано справа № 635/9996/14-ц. 15.01.2015 року рішенням Харківського районного суду Харківської області присуджено стягувати зі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1000 (одна тисяча) гривень 00 копійок, щомісячно починаючи з 20 листопада 2014 року і до повноліття ОСОБА_3 . Вище вказане рішення суду знаходиться на виконанні Харківського відділу державної виконавчої служби у Харківському району Харківської області Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції, яке відповідач не виконує вже багато років. Згідно з розрахунку, зробленого 12.04.2024 головним державним виконавцем Харківського відділу державної виконавчої служби у Харківському району Харківської області Голубєвим М.А., заборгованість станом на 01.04.2024 становить 232047 грн (двісті тридцять дві тисячі 47 гривень). На даний час сума боргу по аліментам ще лишилася. На протязі майже десяти років відповідач взагалі не сплачував аліменти, хоча весь час працює, працездатний і має змогу їх сплачувати.
Аргументи учасників справи
Відповідач відзив на позов на надав, будь-яких клопотань від відповідача не надходило.
Рух справи.
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 25 червня 2024 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів. Розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін.
Участь у справі сторін та інших учасників справи.
Позивач надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позов підтримує у повному обсязі. Не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про день та час слухання справи був повідомлений своєчасно і належним чином в порядку ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання відповідно до відповіді Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області про зареєстроване місце проживання.
У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив відповідно до статті 280 ЦПК України суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин
Відповідач є батьком малолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить свідоцтво про народження Серії НОМЕР_1 , видане Коротичанською селищною радою Харківського району Харківської області 16 жовтня 2009 року, запис № 42 від 16 жовтня 2009 року.
Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 15 січня 2015 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково. Стягнуто зі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1000 (одна тисяча) гривень 00 копійок, щомісячно, починаючи з 20 листопада 2014 року і до повноліття ОСОБА_3 .

Згідно розрахунку головного державного виконавця Харківського відділу державної виконавчої служби у Харківському району Харківської області Голубєва М.А., заборгованість ОСОБА_2 станом на 01.04.2024 становить 232047 грн. (двісті тридцять дві тисячі 47 гривень).

Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду

Згідно частини першої статті 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України. Обов`язок доведення відсутності вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів покладається на боржника.

Пунктом 22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» передбачено, що відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені), визначена у ст. 196 СК України, настає лише за наявності вини цієї особи, на платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Так, відповідачу було відомо про відкрите виконавче провадження, про що свідчать виплати по аліментам згідно розрахунку заборгованості державного виконавця. Вказана заборгованість виникла внаслідок систематичного ухилення відповідача від обов`язку щодо сплати аліментів та належного утримання дитини. Дитина весь час перебуває на утриманні позивачки. Відповідач був обізнаний зі змістом рішення суду про стягнення з нього аліментів на утримання дітей та знав про свій обов`язок з їх сплати.

Статтею 180 СК України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (частина третя статті 182 СК України у редакції, чинній на час ухвалення рішення про стягнення аліментів).

У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця.

Тобто, у разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки.

Згідно з частиною першою статті 196 СК України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо.

Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.

Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені.

Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.

За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.

Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.

У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %.

Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.

У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.

Такі висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц.

У справі № 333/6020/16-ц Велика Палата Верховного Суду відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі № 6-1477цс15, від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16, і вважала, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Крім того, аналогічний правовий висновок сформульовано у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18).

Суд може зменшити розмір неустойки з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів, а за передбачених ст. 197 СК України умов - повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості.

За змістом ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Виходячи з аналізу норм ст. 549 ЦК України та ст. 196 СК України неустойка (пеня) є способом забезпечення виконання зобов`язання, що має на меті сприяти належному виконанню зобов`язання.

Досліджуючи наданий позивачем розрахунок по пені суд враховує, що оскільки аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно за змістом ст. 196 СК України пеня нараховується не на всю заборгованість, а на суму несплачених аліментів за той місяць, у якому не проводилось стягнення аліментів.

Розрахунок заборгованості відповідачем не спростований. Підстав для зменшення розміру неустойки, звільнення боржника від сплати заборгованості судом не встановлено.

Враховуючи, що сума неустойки (пені) за порушення відповідачем аліментних зобов`язань перевищує 100 % заборгованості по даному аліментному зобов`язанню, суд вважає за необхідне стягнути пеню в межах наявної заборгованоcті по аліментам.

Виходячи з викладеного вище, суд вважає, що стягненню на користь позивача з відповідача підлягає пеня в розмірі 232047 грн.

Питання про стягнення судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 12,13,81, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

позов ОСОБА_1 задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку за прострочення сплати аліментів у розмірі 232047 (двісті тридцять дві тисячі сорок сім) грн.

Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір у дохід держави у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн. 20 коп.

Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. ст. 284-285 ЦПК України.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

позивач ОСОБА_1 РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ;

відповідач ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя О.В.Назаренко