Провадження № 2/288/59/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2025 року селище Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Колодяжної Н.В.,

представника позивача Кальної О.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Квітневої сільської ОТГ Житомирського району Житомирської області, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кравченко Олена Володимирівна про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовною заявою до Київської міської ради (далі- відповідач-1), Квітневої сільської ОТГ Житомирського району Житомирської області (далі відповідач-2), третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кравченко Олена Володимирівна (далі- третя особа) про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що він є спадкоємцем за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

14 серпня 2024 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кравченко Олени Володимирівни із заявою про прийняття спадщини.

Нотаріусом було відмовлено позивачу у вчинені нотаріальної дії в зв`язку з тим, що пропущено строк для прийняття спадщини.

Мати позивача заповіла йому будинок з усіма прибудовами, який знаходиться в селі Романівка, Житомирської області, який розташований на земельній ділянці площею 0,2522 га, власником якого вона є на підставі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 07 червня 1994 року.

Інших, можливих спадкоємців немає, спадкова справа не заводилась.

Позивач юридично не обізнаний, йому не було роз`яснено права, обов`язки та які дії він мав здійснити, щоб отримати Свідоцтво про право на спадщину та зареєструвати право власності. Він вважав, що це майно його, оскільки є заповіт, а також він продовжував безперешкодно, безперервно ним користуватись, тобто фактично прийняв спадщину.

В зв`язку з вищевказаними обставинами виникла проблема із відкриттям спадщини та отриманням Свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно.

Позивач просить визначити йому додатковий строк в три місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_2 .

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити в повному обсязі, судові витрати покласти на позивача.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явилась, через канцелярію суду надала клопотання, в якому просить справу слухати у відсутність їх представника, рішення прийняти згідно чинного законодавства.

Представник відповідача Квітневої сільської ради Житомирського району Житомирської області в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просить справу розглядати без їх участі, позовні вимоги підтримують.

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кравченко О.В. в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до наступного висновку.

Як вбачається з Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), виданого 12 серпня 2024 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравченко О.В., у Спадковому реєстрі інформація відносно ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутня. /а.с. 5/

Відповідно до заяви, посвідченої 28 серпня 2024 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравченко О.В., ОСОБА_1 прийняв належну йому спадщину за законом та за заповітом після померлої матері ОСОБА_2 . Зареєстровано заяву в реєстрі № 2459. /а.с. 6/

Згідно повідомлення № 159/01-16 від 14 серпня 2024 року приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кравченко О.В., ОСОБА_1 роз`яснено, що він подав заяву про прийняття спадщини після смерті матері 14 серпня 2024 року пропустивши строк для прийняття спадщини./а.с. 7/

Як вбачається з свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 29 квітня 1963 року Шевченківським бюро ЗАГС міста Києва, батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вказані ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , запис за № 718. /а.с. 8/

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого 08 травня 1995 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Дарницького району міста Києва, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що в книзі реєстрації актів про смерть зроблено запис за № 635. /а.с. 9/.

Згідно Заповіту, посвідченого 30 вересня 1994 року секретарем виконкому Романівської сільської ради Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_2 заповіла жилий будинок зі всіма прибудовами ОСОБА_1 . Зареєстровано заповіт за № 24. /а.с. 10/

Як вбачається з Свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого 07 червня 1994 року державним нотаріусом Попільнянської державної нотаріальної контори, спадкоємцем зазначеного в заповіті майна ОСОБА_4 померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , є ОСОБА_2 . Спадкове майно, на яке видано це свідоцтво, складається з будинку та господарських будівель, які знаходяться в селі Романівка, Попільнянського району, Житомирської області. Спадкова справа № 144. /а.с. 11/

Відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю серії ЖТ 04-20-403, ОСОБА_2 на підставі рішення Романівської сільської ради народних депутатів передано у приватну власність земельну ділянку площею 0,2522 га, яка розташована на території с. Романівка, землю передано для садівництва та огородництва. /а.с. 12/

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 не подав своєчасно у шестимісячний строк з поважних причин, так як він не знав вимог законодавства та не знав які має здійснити дії щоб отримати свідоцтво про право на спадщину. Крім того, позивач вважав, що майно належить йому, так як існує заповіт, яким мати заповіла майно на його користь.

Тому продовження йому строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Судом встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом пункту 1 частини 2 статті 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Представник позивача в судовому засіданні просила судові витрати віднести на рахунок позивача, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року; статтями 1217, 1221, 1262, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, Квітневої сільської ОТГ Житомирського району Житомирської області, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кравченко Олена Володимирівна про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник