Номер провадження 2/754/551/25
У Х В А Л А

Іменем України

15 січня 2025 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

судді Саламон О.Б.

з участю секретаря судового засідання Рябенка В.О.

позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в режимі відео конференції клопотання ОСОБА_1 про призначення судово-психологічної експертизи,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації, відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Позивачем подано до суду клопотання про призначення судово-психологічної експертизи, у відповідності до прохальної частини якого містяться наступні вимоги:

-чи є ситуація, дії та висловлювання відповідача, що досліджуються у справі № 757/15955/24-ц за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про захист честі, гідності, ділової репутації, відшкодування матеріальної та моральної шкоди, психотравмувальними для позивача?

-якщо так, то чи завдані позивачу страждання (моральна шкода).

-чи має позивач зміни в емоційному стані, індивідуально-психологічних проявах, які перешкоджають активному соціальному та професійному функціонуванню її як особистості і виникли внаслідок впливу певних обставин, що досліджуються у даній цивільній справі?

-який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані позивачу страждання (моральну шкоду)?

В обґрунтування вимог клопотання про призначення експертизи, позивач посилається на те, що призначення судово-психологічної експертизи по справі необхідне для повноти судового розгляду, з метою встановлення розміру завданої моральної шкоди позивачу в результаті безпідставних дій з боку відповідача, поширення неправдивої негативної інформації про позивача та її діяльність відповідачем в мережі інтернет.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував щодо призначення експертизи, при цьому зазначив, що неможливо з`ясувати закономірності перебігу психічних процесів, рівня їх розвитку та індивідуальних властивостей по спливу одного року з моменту розміщення публікацій, які позивач хоче визнати недостовірною інформацією та на підставі зазначеного стягнути моральну шкоду з відповідача. Також вважає, що судовий експерт-психолог за відсутності даних та документальних підтверджень психічних процесів, рівня їх розвитку та індивідуальних властивостей станом на січень-квітень 2024 року не може встановити і зафіксувати можливі зміни та відслідкувати динаміку і вплив на психічний стан. Представник також зазначає, що у випадку визначення розміру моральної шкоди, який буде відрізнятись від суми заявленої позовної вимоги, призведе до зміни предмета спору і підстав позову, при цьому у відповідності до ст. 49 ЦПК України одночасна зміна предмету і підстав позову не допускається. Зокрема вказує також на те, що призначення експертизи у справі призведе до затягування строків розгляду справи, а відсутність наявних даних, які могли б дати можливість експерту визначити психічний стан позивача та відслідкувати його динаміку таку експертизу буде неможливо провести, оскільки висновки отримані під час цього дослідження не можна буде вважати достовірними та допустимим доказами.

Суд, заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи та поданого позивачем клопотання про призначення судово-психологічної експертизи, приходить до наступного висновку.

Згідно з положеннями ст. 76, ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Як визначено у ч.ч. 1,2 ст. 102 ЦПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (ст. 12 ЦПК України)

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. ( ч.ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України)

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства. (ст.1 Закону України «Про судову експертизу») Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо. Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів визначається Законом України „Про судову експертизу", Цивільним процесуальним кодексом, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Висновок експерта - докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. (ч.1 та ч.2 ст.102 ЦПК України).

У відповідності до п.п.1.2, 1.2.6. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (далі - Інструкція), основними видами (підвидами) експертизи є, зокрема: психологічна.

Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. (п.6.3. Розділу VІ Інструкції)

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей. (п.6.4. Розділу VІ Інструкції).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами(стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Виходячи з положень ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами.

Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Як роз`яснено у п. п. п. 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернути увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

З огляду на вказане, подання лише однією із сторін у справі клопотання про призначення експертизи судом, при умові, що у справі немає потреби встановити одну із обов`язкових наведених вище обставин, є правом, а не обов`язком суду.

Позивач в обґрунтування необхідності призначення судово-психологічної експертизи по справі посилалась на те, що проведення судово-психологічного дослідження позивача має важливе значення для повноти судового розгляду, з метою встановлення розміру завданої моральної шкоди позивачу в результаті безпідставних дій з боку відповідача.

Враховуючи перелік та суть заявлених до експерта запитань, варто звернути увагу на те, що з моменту розміщення відповідачем публікацій в мережі інтернет і до звернення позивача з позовом до суду сплинув значний проміжок часу, а отже буде затруднено або неможливо встановити закономірності та провести паралелі між перебігами психічних процесів. При цьому експерту в розпорядження не може бути надано документальних підтверджень та даних, для можливості в подальшому відслідкувати динаміку або зміну процесів. Зокрема це стосується запитання позивача щодо наявних змін в її емоційному стані, індивідуально-психологічних проявах, які перешкоджають її активному соціальному та професійному функціонуванню як особистості, і виникли внаслідок впливу певних обставин, що досліджуються у цивільній справі.

Також варто зауважити, що визначення експертом при здійсненні дослідження можливого розміру грошової компенсації за завдану позивачу моральну шкоду, може мати наслідком створення передумов для зміни позивачем позовних вимог, предмета спору, та відповідно підстав позову, що є недопустимим в ході розгляду справи, що закріплено ч. 3 ст. 49 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019р. по справі № 522/1029/18, суд зазначив що «Статтею 106 ЦПК України передбачено можливість проведення експертизи на замовлення учасників справи. Частиною 6 ст. 106 ЦПК України зазначено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Згідно з ч. 5 ст. 106 ЦПК України у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.».

Враховуючи зазначену позицію Верховного Суду та також предмет спору, суд вважає за необхідне зазначити, що учасники справи не позбавлені можливості самостійно звернутись до експертної установи із заявою про призначення експертизи в позасудовому порядку.

Зокрема позивач, збираючи докази на підтвердження позовних вимог у справі, не була позбавлена можливості звернутись до експертної установи для проведення психологічного дослідження та отримання висновку для подальшого подання до суду.

Враховуючи викладене, предмет спору та відсутність в матеріалах справи даних та матеріалів щодо характеристики психологічного стану позивача за попередній період, починаючи з лютого 2024 року, а саме поширення відповідачем оспорюваних публікацій, що необхідні для проведення судово-психологічної експертизи, а також з урахуванням позиції Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 р. по справі № 522/1029/18, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання ОСОБА_1 про призначення судово-психологічної експертизи по справі.

Керуючись ст.ст. 43, 76, 81, 103, 104, 105 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення судово-психологічної експертизи по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації, відшкодування матеріальної та моральної шкоди - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п?ятнадцяти днів з дня проголошення.

Повний текст ухвали суду складено 17.01.2025.

Суддя