Справа № 357/173/25
Провадження № 2/357/1728/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"27" січня 2025 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бебешко М. М. , перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,-

В С ТА Н О В И В :

08 січня 2025 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Буженко Юрій Сергійович.

Ухвалою судді від 09.01.2025 позовну заяву залишено без руху, надано заявнику строк для усунення вказаних в ній недоліків протягом десяти днів з дня отримання її копії.

З метою усунення недоліків позовної заяви позивач має надати: нотаріально посвідчений переклад документів, викладених іноземною мовою на українську мову (свідоцтво про шлюб та паспорта відповідача), надати докази реєстрації і проживання сторін в Україні на момент подачі позову, з метою можливої підготовки судового доручення в Республіку Польщу щодо вручення копії позову з додатками відповідачу, а також надати два примірника нотаріально посвідченого перекладу позовної заяви з додатками на польську мову для відповідача у справі.

Копію ухвали про залишення позову без руху було направлено на електронну адресу представника позивача, вказану в позовній заяві та на адресу позивача.

Представник позивача отримав копію ухвали 09 січня 2025 року, що підтверджено довідкою про доставлення електронного листа. Однак станом на 27 січня 2025 року недоліки позовної заяви не було усунено.

Крім того, з метою перевірки місця проживання позивача та відповідача для визначення підсудності справи на та належного повідомлення учасників справи про її розгляд, судом було здійснено запити до Управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради та Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області щодо зареєстрованого місця проживання позивача та відповідача.

Однак, 21.01.2025 судом було отримано відповідь з Управління адміністративних послуг БМР згідно якої за даними реєстру Білоцерківської міської територіальної громади відомості щодо реєстрації місця проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 в управлінні адміністративних послуг Білоцерківської міської ради відсутня.

24.01.2025 судом отримано відповідь з Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 в м. Києві та Київській області зареєстрованим не значиться.

В даній справі з іноземним елементом судом має бути перш за все з`ясовано у судах якої країни відповідно до міжнародних зобов`язань України підлягає розгляду справа, а на підтвердження того, що цей спір підлягає вирішенню в судах України позивачем мали бути долучені докази місця проживання відповідача в Україні, однак позивач таких доказів не надала, а також не скористалася своїм правом, передбаченим статтею 84 ЦПК України, подати клопотання про витребування доказів судом у разі неможливості самостійно надати такі докази.

Враховуючи викладене, встановивши, що шлюб між сторонами укладений на території Республіки Польща, відповідач є громадянином Республіки Польща, позивач - громадянкою України, судом з`ясовано, що сторони не мали зареєстрованого місця проживання на території Білоцерківського району Київської області, а тому підстави для розгляду такої справи Білоцерківським міськрайонним судом Київської області відсутні.

Також суд зазначає, що однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 статті 3 ЦК) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Згідно частини третьої статті 13 Цивільного кодексу України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Відповідно до ч. 1ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім цього, з системного аналізу положень статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17липня 1997року №475/97-ВРпередбачено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany).

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України неприпустимість зловживання процесуальними правами визнана однією з засад (принципів) цивільного судочинства. Роль суду у реалізації принципу змагальності сторін полягає, зокрема, у запобіганні зловживанню учасниками судового процесу їх правами.

В свою чергу, позивач та її представник протягом тривалого часу не цікавились рухом справи. До теперішнього часу вимоги ухвали не виконані, ніяких заяв або клопотань протягом встановленого судом строку до суду не надходило, недоліки позовної заяви не усунуті.

Відсутність даних обставин перешкоджає суду для відкриття провадження з дотриманням вимог процесуального законодавства та призначення справи з врахуванням строків розгляду.

Згідно ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, подану заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Повернення позовної заяви через те, що позивач не виконав вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху та не усунув недоліків такої заяви, обмежує гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції право на доступ позивача до суду, але не порушує цього права і не нівелює його суті. Зазначене повернення позовної заяви забезпечує юридичну визначеність у правовідносинах суду з позивачем, який не виконав вимог чинної ухвали.

Відповідно до положень ст.185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Згідно до ч.7ст.185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.185, 260, ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу - повернути позивачу разом з доданими додатками.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя М. М. Бебешко