провадження № 2/753/4175/25
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
21 січня 2025 року Дарницький районний суд міста Києва в складі:
головуючого - судді Коренюк А.М.
при секретарі Лавринчук А.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , Дарницький відділ реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м.Київ), про визнання батьківствата внесення змін до актового запису про народження дитини, суд -
ОСОБА_1 у липні 2024 року звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_4 , Дарницький відділ реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м.Київ), про визнання батьківствата внесення змін до актового запису про народження дитини.
Позов мотивованимй тим, що в березні 2023 року він ( ОСОБА_1 ) познайомився з ОСОБА_5 , почали зустрічатися, мали стосунки.
ОСОБА_5 на той час - час їх відносин перебувала у шлюбі з ОСОБА_2 , й те, що ОСОБА_5 вагітна він дізнався у вересні 2023 року, яка повідомила його про те, що саме він є батьком дитини.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 народила дівчинку, яку назвали ОСОБА_6 , він був присутнім на пологах. Побачивши новонароджену, встановив схожість із ним, та не мав жодних сумнівів, що саме він є біологічним батьком дитини. Враховуючи, що ОСОБА_5 на час народження дитини була у шлюбі з відповідачем, у свідоцтві про народження дитини зазначена, як ОСОБА_6 , тобто за прізвищем чоловіка ОСОБА_3 " ОСОБА_3 " та по-батькові " ОСОБА_3 ".
Наразі він та ОСОБА_3 проживають разом, ведуть спільне господарство.
У лютому 2024 року ОСОБА_3 подала позовну заяву до відповідача про розірвання шлюбу, й 14.05.2024 року рішенням Дарницького районного суду м.Києва шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 розірвано.
10.07.2024 року він та ОСОБА_3 уклали шлюб.
З метою доведення факту батьківства, а також спростування будь-яких сумнівів щодо його батьківства до малолітньої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у малолітньої ОСОБА_6 та нього, як дочки та батька, відібрані біологічні зразки для дослідження, й відповідно до висновку лабораторії ДР.Рьодгера Сертифікату про юридичне встановлення батьківства, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , доведено, що ОСОБА_1 є біологічним батьком ОСОБА_6 , ймовірність 99, 9999%.
Й у відповідності до ст.129 СК України просить визнати його батьківство по відношенню до дочки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання повторно не з`явивився, про час та місце розгляду справи повідомлений згідно чинного законодавства належним чином - рекомендованою поштою з повідомленням про вручення, розміщеним оголошенням на офіційному сайті судої влади (суду).
Матеріали справи містять заяви позивача ОСОБА_1 про розгляд справи за його відсутності з підтримання позовних вимог, неможливість прибути до суду у зв`язку із тим, що перебуває на військовій службі.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання повторно не з`явивився, про час та місце розгляду справи повідомлений згідно чинного законодавства належним чином - рекомендованою поштою з повідомленням про вручення, розміщеним оголошенням на офіційному сайті судої влади (суду).
Згідно положень п.3 ч.8 ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду, а відтак за матеріалами справи відповідач вважається належно повідомленим про час розгляду.
Відзив на позов відповідачем не поданий.
Третя особа ОСОБА_3 позов ОСОБА_1 підтримала та просила задовольнити. Вказала, що визнає факт біологічного батьківства позивача до дочки ОСОБА_6 , яка була народжена у час, коли вона та відповідач перебували у шлюбі, а тому батьком дівчинки записаний відповідач, що спонукало позивача звернутися до суду з позовом про визнання батьківства.
Третя особа Дарницький відділ реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м.Київ) в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена згідно чинного законодавства належним чином - рекомендованою поштою з повідомленням про вручення, розмішеним повідомленням на офіційному сайті судової влади (суду).
Вказана третя особа звернулась до суду із заявою від 12.09.2024 року про розгляд справи за відсутності її представника та ухвалення рішення згідно чинного законодавства.
Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Судом відповідно до положень статті 280 ЦПК України визнано за можливе ухвалити по даній справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів та за погодженням позивача.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).
Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»).
Наведені обставини свідчать, що сторони, треті особи завчасно повідомлені про розгляд справи судом.
Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України кожна сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, у тому числі, правом визначити свою участь в судовому засіданні.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, вид судочинства - загального провадження, вжиті судом заходи щодо направлення сторонам повідомлення про час та місце розгляду справи, копії позовної заяви з додатками до відповідача, третьої особи, із роз`ясненим правом надання відзиву на позов, відповіді на відзив, заперечення, суд визнав можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити рішення за відсутності відповідача, третьої особи за погодженням позивача, третьої особи.
15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.
Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Вислухавши пояснення третьої особи, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, з урахуванням відсутності відзиву відповідача на позов, проведеного позивачем молекулярно-генетичного дослідження Лабораторії Др.Рьодгкра від 13.06.2024 року, яким визначено, що ймовірність того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є біологічним батьком ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , складає 99,9999% (а.с.16-17), суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню із наступних підстав.
Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст. 15 ЦК України).
Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені (ст. 3 ЦПК України).
Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст. 4 ЦПК України).
Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України).
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).
Судом встановлено, що відповідно до наданої позивачем інформації, позивач ОСОБА_1 та ОСОБА_4 познайомились у березні 2023 року, мали фізичні стосунки. Позивач був обізнаний, що ОСОБА_4 перебувала у шлюбі з відповідачем.
ОСОБА_3 мала намір розірвати шлюб з відповідачем.
Позивач вказує, що є військовослужбовцем з березня 2023 року, про те, що ОСОБА_3 вагітна, дізнався у вересні 2023 року.
ОСОБА_5 та ОСОБА_2 перебували у шлюбі з 19.09.2020 року, який розірвано рішенням Дарницького районного суду м.Києва від 14.05.2024 року (а.с.11-13).
ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто у період шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , ОСОБА_5 народила дочку ОСОБА_6 (а.с.11-13, 14).
Оскільки дитина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , народжена у шлюбу третьої особи та відповідача, то за правилом ч.1 ст.122 СК України, така дитина, походить від такого подружжя.
Так, відповідно до ч.1 ст.122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя . Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.
Згідно висновку молекулярно-генетичного дослідження Лабораторії Др.Рьодгкра від 13.06.2024 року визначено, що ймовірність того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є біологічним батьком ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , складає 99,9999% (а.с.16-17).
Відповідно до актового запису № 78 від 16 січня 2024 року про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , здійсненого Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), її батьком записаний ОСОБА_2 відповідно до ч.1 ст.122 СК України, як щодо дитини, народженої у шлюбі (а.с.14).
Відповідно до статті 129 СК України особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання свого батьківства.
До вимоги про визнання батьківства застосовується позовна давність в один рік, яка починається від дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про своє батьківство.
В судовому засіданні третя особа (матір дитини ОСОБА_3 ) визнала факт наявного кровного споріднення між народженою нею ІНФОРМАЦІЯ_1 дочкою ОСОБА_6 та позивачем, також вказує на зовнішлю фізичну схожість між дитиною та її батьком - позивачем.
Таким чином, в судовому засіданні, з урахуванням висновку молекулярно-генетичного дослідження Лабораторії Др.Рьодгкра від 13.06.2024 року, яким визначено, що ймовірність того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є біологічним батьком ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , складає 99,9999% (а.с.16-17), доведено, що позивач являється батьком ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що є підставою для задоволення позовних вимог.
Підстав для відмови у задоволенні позовних вимог судом не встановлено.
Подавши свої докази, сторони реалізували своє право на доказування і одночасно виконали обов`язок із доказування, оскільки ст.81 ЦПК закріплює правило, за яким кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обов`язок із доказування покладається також на осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси (ст.ст.43 ЦПК України). Тобто, процесуальними нормами встановлено як право на участь у доказуванні, так і обов`язок із доказування обставини при невизнані них сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Крім того, суд безпосередньо не повинен брати участі у зборі доказового матеріалу.
Зважаючи на наслідки розгляду справи, те, що дитина народжена у період шлюбу відповідача та третьої особи, винність дій позивача та третьої особи по відношенню до відповідача, відсутність вини відповідача у таких правовідносинах, понесені позивачем судові витрати покласти на такого позивача.
На підставі вищевикладеного, з урахуванням Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», ст.ст. 129 Сімейного кодексу України та, керуючись ст.ст. 3, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 17, 43, 49, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 258, 262, 264, 265, 268, 273, 280, 352 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , Дарницький відділ реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м.Київ), про визнання батьківствата внесення змін до актового запису про народження дитини - задовольнити.
Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_1 , батьком ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Внести зміни до актового запису № 78 від 16 січня 2024 року про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , здійсненого Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ): виключити відомості про особу ОСОБА_2 , як батька ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , її батьком записати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_1 .
Після набуття чинності рішення надіслати його копію до державного органу реєстрації актів цивільного стану за місцем реєстрації дитини для виконання.
Понесені позивачем судові витрати покласти на позивача.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцять днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції - Київського апеляційного суду.

СУДДЯ: