21.01.2025 Єдиний унікальний номер 205/8837/24
Провадження № 2/205/788/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2025 рік м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Бізяєвої Н.О.,

за участю секретаря судового засідання Тімофєєвої І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 звернувся до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 09 липня 2024 року відкрито провадження та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В позовній заяві ОСОБА_1 просив стягнути на свою користь з ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» недоплачене страхове відшкодування в розмірі 20 348,43 грн.; витрати на оплату послуг експерта в розмірі 2 760,00 грн. та судовий збір в розмірі 1 211,20 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що 18.05.2023 року у м. Дніпро, пр. Свободи, буд. 209 сталась ДТП за участю транспортних засобів: «MAN TGA 26.310», д.р.н. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_3 забезпечений полісом ОСЦПВ АТ/002609811 виданий ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» та «Volkswagen LT 46», д.р.н. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_1 . В результаті цієї ДТП автомобілі зазнали механічних ушкоджень. Вина ОСОБА_3 у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди підтверджується постановою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 21.06.2023 року, справа № 205/5462/23. З метою компенсації спричинених в результаті ДТП збитків, Позивач звернувся до Відповідача, через представника з Повідомленням про ДТП від 23.05.2023 року та 23.05.2023 року надав Заяву на виплату страхового відшкодування разом з усіма визначеними Законом документами. Всі документи були направлені на електронну пошту відповідача та завірені електронно-цифровим підписом. 09.08.2023 року ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» виплатила страхове відшкодування в розмірі 109 022,00 грн. на особистий рахунок Позивача. ОСОБА_1 не погодився із розміром страхового відшкодування та 31.08.2023 року, через представника звернувся до НБУ зі скаргою щодо недоплати страхового відшкодування. Листом від 19.09.2023 року Національний банк України повідомив, що Страховик виплатив страхове відшкодування в розмірі 109 022,00 грн. Розмір страхового відшкодування Страховиком розраховано на підставі звіту № 26-D/13/64, складеного оцінювачем ОСОБА_4 та порадив звернутися до суду у випадку незгоди із розміром страхового відшкодування. 31.08.2023 року ОСОБА_1 , через представника також звернувся до ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» із запитом стосовно надання документів на підставі яких встановлювався розмір заподіяної шкоди та вимогою щодо доплати страхового відшкодування на підставі висновку експерта Дроздова Ю.В. № 0806/23 від 06.06.2023 року, складеного на замовлення Позивача. Відповідач листом від 11.09.2023 року повідомив, що відсутні підстави для доплати страхового відшкодування, а також вказала, що розрахунок матеріальної шкоди здійснено оцінювачем ОСОБА_4 , яким складено звіт № 26-D/13/64 від 11.06.2023 року. Копії звіту оцінювачу ОСОБА_4 . Страховик не направив. З метою визначення розміру спричиненого матеріального збитку, в т.ч. і суми страхового відшкодування, Позивач звернувся до судового експерта автотоварознавця Дроздова Ю.В. Згідно висновку експерта № 0806/23 від 06.06.2023 року, вартість матеріального збитку (тобто вартість відновлювального ремонту, з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу замінюваних складових частин) завданого в результаті пошкодження автомобіля Volkswagen LT 46, д.р.н. НОМЕР_2 , пошкодженого внаслідок ДТП складає 131870,43 грн. (без урахування складової ПДВ). Оскільки, ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» було виплачено 109 022,00 грн., то сума недоплаченого страхового відшкодування, яка підлягає стягненню із ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» на користь ОСОБА_1 складає 20 348,43 грн., що розраховується наступним чином: 131 870,43 грн. 109 022,00 грн. 2 500,00 грн., де: 131870,43 грн. - вартість матеріального збитку згідно висновку експерта Дроздова Ю.В., без ПДВ; 109022,00 грн. - фактично сплачене страхове відшкодування; 2500,00 грн. - франшиза. Також, Позивач просить стягнути з ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» на свою користь витрати на оплату послуг експерта ОСОБА_5 в розмірі 2 760,00 грн.

29.10.2024 року відповідачем ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» через систему «Електронний суд» були надані додаткові пояснення у справі, в яких Відповідач просить в задоволенні позову відмовити. Обгрунтовуючи наступним, що Страховик своєчасно направив свого представника ОСОБА_6 для проведення огляду пошкодженого транспортного засобу «Volkswagen LT 46», д.р.н. НОМЕР_2 , замовив оцінку у суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_4 , а тому зобов`язання Страховика по виплаті страхового відшкодування виконані в повному обсязі.

06.11.2024 року позивачем ОСОБА_1 в особі представника адвоката Демарчук М.В. було подано до суду, заперечення на додаткові поясненні, в яких останній зазначив, що звіт оцінювача ОСОБА_4 , складений на замовлення Страховика є неналежним доказом розрахунку матеріальної шкоди, оскільки його складено з порушенням Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів. У своїх запереченнях представник вказав, що звіт складено без особистого огляду оцінювачем пошкодженого транспортного засобу Volkswagen LT 46, д.р.н. НОМЕР_2 , що є порушенням п. 5.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, оскільки визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його особистого огляду можливо лише експертом (а не оцінювачем, як зроблено Страховиком), який складає висновок, і тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта), крім цього зазначено, що з метою дотримання п. 5.5 Методики оцінювач зобов`язаний установити характер і обсяги пошкоджень на момент особистого огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування. Великою Палатою Верховного Суду, у постанові від 27 березня 2019 року по справі № 752/16797/14-ц (п.п. 44, 45), сформувано правовий висновок про неналежність такого доказу, як звіт про оцінку майна, який складено без особисто огляду автомобіля. Відповідно до пункту 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року № 142/2/2092, калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду колісного транспортного засобу. Оскільки звіт № 4088/07/14-2 складений без огляду автомобіля «Opel Astra» та без урахування вартості залишків останнього, суди першої й апеляційної інстанцій обґрунтовано не взяли цей звіт до уваги. Аналогічна позиція викладена також, у постановах Верховного суду від 20.03.2019 року по справі № 607/14918/15-ц, від 16 травня 2019 року по справі № 202/7844/16-ц, та від 04 вересня 2019 року по справі № 703/4445/15-ц, щодо неможливості брати до уваги Звіт оцінювача, який особисто не оглядав транспортний засіб, а також постановах Верховного суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 917/628/17, від 07 квітня 2021 року у справі № 753/3055/18, де не взято до уваги в якості належного доказу звіт оцінювача, з тієї підстави, що оцінювач не провів особистого огляду об`єкта оцінки, що могло вплинути на результати такої оцінки. Також, представник Позивача вказав, що оцінювач ОСОБА_4 допустив порушення пунктів 8.5.10 та 8.5.11 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, оскільки вказав вартість запасних частин з невідомого джерела, при цьому до звіту не долучені роздруківки із зазначенння інтернет адреси з якої було взято вартість запасних частин, що призвело до заниження вартості всіх запасних частин, при тому, що відомості про вартість запасних частин містяться у ліцензійній програмі "Audatex", яку проігнорував оцінювач ОСОБА_4 . Також вказав, що Страховиком не спростовано висновок експерта Дроздова Ю.В. № 0806/23 від 06.06.2023 року, який складено на замовлення Позивача. Вказав, що висновок відповідає вимогам ч. 5 ст. 106 ЦПК України: у висновку експерта зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність. Висновок експерта Дроздова Ю.В. є належним доказом розрахунку матеріальної шкоди, оскільки експерт ОСОБА_5 особисто оглядав пошкоджений транспортний засіб, фіксував пошкодження в Протоколі огляду та за результатами огляду склав висновок.

В судове засідання позивач та його представник не з`явились, надали заяву про розгляд справи без їх участі.

Відповідач ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» в судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 3 ст. 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом ( ст. 81 ЦПК України).

Згідно ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. У відповідності до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу

Судом встановлено, що 18.05.2023 року у м. Дніпро, пр. Свободи, буд. 209 сталась ДТП за участю транспортних засобів: «MAN TGA 26.310», д.р.н. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_3 забезпечений полісом ОСЦПВ АТ/002609811 виданий ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» та «Volkswagen LT 46», д.р.н. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_1 . В результаті цієї ДТП автомобілі зазнали механічних ушкоджень.

Вина ОСОБА_3 у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди підтверджується постановою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 21.06.2023 року, справа № 205/5462/23.

З метою компенсації спричинених в результаті ДТП збитків, Позивач звернувся до Відповідача, через представника з Повідомленням про ДТП від 23.05.2023 року та 23.05.2023 року надав Заяву на виплату страхового відшкодування разом з усіма визначеними Законом документами. Всі документи були направлені на електронну пошту відповідача та завірені електронно-цифровим підписом.

Відповідно до п. 34.2 ст. 34 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) зобов`язаний направити свого представника (працівника або експерта) на місце настання страхового випадку та/або до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків.

ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» на огляд пошкодженого транспортного засобу направила свого представника ОСОБА_6 , замовила оцінку матеріальної шкоди у оцінювача ОСОБА_4 та 09.08.2023 року ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» виплатила страхове відшкодування в розмірі 109022,00 грн. на особистий рахунок Позивача.

З метою визначення розміру спричиненого матеріального збитку, в т.ч. і суми страхового відшкодування, Позивач звернувся до судового експерта автотоварознавця Дроздова Ю.В. Згідно висновку експерта № 0806/23 від 06.06.2023 року, вартість матеріального збитку (тобто вартість відновлювального ремонту, з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу замінюваних складових частин) завданого в результаті пошкодження автомобіля «Volkswagen LT 46», д.р.н. НОМЕР_2 , пошкодженого внаслідок ДТП складає 131870,43 грн. (без урахування складової ПДВ).

31.08.2023 року ОСОБА_1 , через представника звернувся до ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» із вимогою щодо доплати страхового відшкодування на підставі висновку експерта Дроздова Ю.В. № 0806/23 від 06.06.2023 року, складеного на замовлення Позивача.

ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» листом від 11.09.2023 року повідомила, що відсутні підстави для доплати страхового відшкодування.

Оскільки, Відповідач не доплатив страхове відшкодування, то Позивач звернувся до суду за захистом порушеного права та просив стягнути на свою користь з ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» недоплачене страхове відшкодування в розмірі 20348,43 грн.; витрати на оплату послуг експерта в розмірі 2760,00 грн. та судовий збір.

Згідно ст.ст. 979, 980 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, які не суперечать закону і пов`язані, зокрема, з життям, здоров`ям, працездатністю та пенсійним забезпеченням (особисте страхування).

Факт укладання договору страхування може посвідчуватися страховим свідоцтвом (полісом, сертифікатом), що є формою договору страхування (ч. 3 ст. 18 Закону України «Про страхування»).

Відповідно до ст. 22 ЗУ «Про обов`язкове страхування власників наземних транспортних засобів», у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи.

За змістом ст.ст. 9, 22-31, 35, 36 ЗУ«Про обов`язкове страхування власників наземних транспортних засобів» настання страхового випадку (скоєння дорожньо-транспортної пригоди) є підставою для здійснення страховиком виплати страхового відшкодування потерпілому відповідно до умов договору страхування та в межах страхової суми. Страховим відшкодуванням у цих межах покривається оцінена шкода, заподіяна внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи, в тому числі й шкода, пов`язана зі смертю потерпілого. Для отримання страхового відшкодування потерпілий чи інша особа, яка має право на отримання відшкодування, подає страховику заяву про страхове відшкодування. Таке відшкодування повинно відповідати розміру оціненої шкоди, але якщо розмір заподіяної шкоди перевищує страхову суму, розмір страхової виплати за таку шкоду обмежується зазначеною страховою сумою.

Відповідно до п. 36.2 ст. 36 ЗУ «Про обов`язкове страхування власників наземних транспортних засобів», страховик (МТСБУ) протягом 15 днів з дня узгодження ним розміру страхового відшкодування з особою, яка має право на отримання відшкодування, за наявності документів, зазначених устатті 35цього Закону, повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, але не пізніш як через 90 днів з дня отримання заяви про страхове відшкодування зобов`язаний:у разі визнання ним вимог заявника обґрунтованими - прийняти рішення про здійснення страхового відшкодування (регламентної виплати) та виплатити страхове відшкодування.

Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Порядок розрахунку розміру шкоди, пов`язаної з пошкодженням транспортного засобу, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, встановлений законодавчо, регламентується Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» та Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженій наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України 24 листопада 2003 року № 142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 липня 2009 року № 1335/5/1159) зареєстрованій в Міністерстві юстиції України 24 листопада 2003 року за № 1074/839 (далі Методика).

Механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів, а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ визначені у Методиці яка застосовується, серед іншого, з метою визначення матеріальних збитків, завданих власнику в разі пошкодження КТЗ, визначення вартості відновлювального ремонту КТЗ.

Згідно п. 2.4 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості).

Відповідно до п. 1.3 вказаної Методики, вимоги Методики є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин.

Тому, з урахуванням вимог п. 1.3 даної Методики слід дійти висновку, що будь-який розрахунок матеріального збитку без урахуванням вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів буде суперечити наведеному в п. 2.4. поняттю вартості матеріального збитку.

Однією з головних вимог, передбачених Методикою, є особистий огляд колісних транспортних засобів оцінювачем (експертом), про що зазначено в п. 5.1 Методики.

Відповідно до п. 5.5 Методики, під час технічного огляду КТЗ оцінювач (експерт) повинен: а) перевірити відповідність ідентифікаційних даних КТЗ записам у наданих документах; б) перевірити укомплектованість КТЗ, установити комплектність, наявність додаткового обладнання; в) установити пробіг за одометром; г) зафіксувати інформативні ознаки раніше виконаного відновлювального ремонту КТЗ; ґ) установити характер і обсяги пошкоджень на момент огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування.

Згідно з п. 8.1, 8.5 вказаної Методики, для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту. Калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду КТЗ. Якщо КТЗ на момент технічного огляду відновлено повністю або частково, то калькуляція відновлювального ремонту не складається, а надається повідомлення замовнику оцінки про неможливість проведення дослідження.

За результатами оцінки оцінювач складає звіт про оцінку КТЗ. У разі проведення судової автотоварознавчої експертизи за результатами здійснення відповідних досліджень експерт складає висновок експерта.

Наведені вище норми Методики, вказують на те, що за результати огляду ТЗ оформлюються оцінювачем (експертом) відповідним документом: звітом про оцінку майна (якщо він складається оцінювачем), або висновком експерта (якщо складається судовим експертом).

Відповідно п. 5.1 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів від 24.11.2003 № 142/5/2092 (надалі Методика), Технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом) дає змогу за допомогою органолептичних методів визначити ідентифікаційні дані КТЗ; його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна. Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом, який складає висновок, можливе тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), в якому міститься обґрунтування неможливості надання об`єкта дослідження на огляд, у разі надання ним даних, необхідних для проведення дослідження.

Тобто, визначення матеріального збитку чи вартості ТЗ без його особистого огляду можливо лише експертом (а не оцінювачем), який складає висновок, і тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта), в якому міститься обґрунтування неможливості надання об`єкта дослідження на огляд.

Крім цього вказаною Методикою передбачено, що з метою дотримання п. 5.5 Методики оцінювач зобов`язаний установити характер і обсяги пошкоджень на момент особистого огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування.

Отже, виходячи з наведених норм, підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує, в будь-якому випадку, ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього. Наведений правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 07 квітня 2021 року по справі №753/3055/18, від 19 травня 2021 року по справі №523/17998/17.

У випадку, якщо ж звіт про оцінку транспортного засобу складений взагалі без його огляду, такий звіт є не належним доказом у справі (п.45 постанови Великої Палати Верховного Суду від 27 березня 2019 року по справі №752/16797/14-ц).

До схожих за змістом висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 19 грудня 2019 року у справі №211/2171/15; від 01 жовтня 2020 року у справі №2-2394/10; від 15 жовтня 2020 року у справі №917/628/17.

Суд не бере до уваги звіт оцінювача ОСОБА_4 № 26-D/13/64 від 11.06.2023 року, оскільки оцінювач ОСОБА_4 складав свій звіт без особистого огляду лише на підставі фотографій, які надав йому Страховик, при цьому сам звіт в порушення вимог п.56 Національного стандарту №1 не містить пояснень щодо неможливості особистого огляду оцінювачем пошкодженого транспортного засобу позивача.

Оцінювач ОСОБА_4 при складанні звіту № 26-D/13/64 від 11.06.2023 року не попереджався про кримінальну відповідальність. Доказів того, що вказаний оцінювач ОСОБА_4 має свідоцтво судового експерта, яке надавало б йому право складати звіт без особистого огляду об`єкта дослідження, суду не надано .

Окрім того, оцінювач ОСОБА_4 у звіті вказує, що вартість запасних частин скорегована на підставі пунктів 7.12, 7.53.12, 8.5.10, 8.5.11 Методики, при цьому оцінювач не долучив до звіту відомості з ресурсів мережі Інтернет, з якої він брав вартість запасних частин та не вказав, чому не взяв відомості із рекомендованого джерела, яке міститься в додатку № 6 Методики, а саме ліцензійної програми "Audatex".

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 106 ЦПК України: Учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Позивач скористався своїм процесуальним правом на надав до суду висновок експерта Дроздова Ю.В. № 0806/23 від 06.06.2023 року, складений на підставі протоколу огляду транспортного засобу, який проведено ним особисто. Експерт самостійно фіксував всі пошкодження за допомогою спеціальної лінійки та фотографував весь перелік пошкоджень. Експерт ОСОБА_5 був обізнаний про кримінальну відповідальність.

Висновок експерта Дроздова Ю.В. № 0806/23 від 06.06.2023 року, відповідачем не простовано, клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи Відповідач не заявляв, жодними належними доказами Відповідач не спростував позовні вимоги Позивача.

Відтак, саме дані у висновку експерта Дроздова Ю.В., сприймаються судом як достовірні та обґрунтовані, як такі, що зібрані із дотриманням встановленого законом порядку.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про доведеність вимог позивача щодо стягнення з відповідача ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» на його користь матеріальних збитків, спричинених в результаті дорожньо-транспортної пригоди, у розмірі 20348,43 грн. (131870,43 грн. (вартість матеріальної шкоди) 109022,00 грн. (виплачене страхове відшкодування) - 2500,00 грн. (франшиза)) та витрат на оплату послуг експерта в розмірі 2760,00 грн., що відносяться до судових витрат відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір в сумі 1211,20 грн.

Керуючись ст. 2, 10, 12, 76, 77, 81, 141, 263-265 ЦПК України, ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів»,суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди - задовольнити.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» на користь ОСОБА_1 суму страхового відшкодування у розмірі 20 348 (двадцять тисяч триста сорок вісім) гривень 43 копійки, витрати на оплату послуг експерта в розмірі 2 760 (дві тисячі сімсот шістдесят) гривень 00 копійок та судовий збір в сумі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду безпосередньо протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складено 23 січня 2025 року.

Інформація про учасників справи відповідно до п. 4 ч. 5ст. 265 Цивільного процесуального кодексу України:

Позивач - ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 ,адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач - Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», , місцезнаходження юридичної особи: 02081, місто Київ, вулиця Здолбунівська, будинок 7-Д.

Суддя: Н.О. Бізяєва