Справа № 361/584/20
Провадження № 2/361/65/24
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 січня 2025 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді Радзівіл А.Г.
за участю секретаря Коваль О.О.
представника позивача ОСОБА_1
позивача ОСОБА_2
відповідача ОСОБА_3
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: Броварське міськрайонне управління юстиції у Київській області, ОСОБА_4 про визнання заповіту недійсним,-
В провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебуває вищевказана цивільна справа.
29 жовтня 2024 року позивач подала клопотання про призначення судової посмертної психологічної експертизи відносно її батька ОСОБА_5 , так як він роками зловживав спиртними напоями. Підписуючи заповіт також був в нетверезому стані і не розумів, що підписує.
Просила перед експертами поставити питання:
-В якому стані батько ОСОБА_5 підписував заповіт 14 лютого 2003 р.?
-Чи розумів її батько в силу свого фізичного стану, що він підписував?
-Чи знаходився батько під впливом інших осіб під час підписування заповіту на користь ОСОБА_3 ?
20 січня 2025 року позивач подала клопотання про призначення посмертної судово-психологічної експертизи, в якому просила призначити посмертну судово-психологічну експертизу, на вирішення якої поставити питання:
- Чи міг ОСОБА_5 14 лютого 2003 р. під час складання спірного заповіту усвідомлювати значення своїх дій, надавати їм належну оцінку та керувати ними?
В своєму клопотанні посилалась на те, що її батько ОСОБА_5 укладаючи спірний заповіт, не усвідомлював, та не міг усвідомлювати значення своїх дій в зв`язку з тим, що постійно зловживав спиртними напоями.
Покійна його дружина ОСОБА_6 сприяла зловживанню спиртними напоями.
В матеріалах цивільної справи є медична документація з інституту кардіології ім.Стражеско, з Київської обласної клінічної лікарні, в яких вказується, що у батька були наступні захворювання: облітеруючий атеросклероз судин, дисциркуляторна атеросклеротична та гіпертензивна енцефалопатія третьої стадії, ішемія, шунтування, цукровий діабет, атеросклероз судин каротидного басейну, оклюзія стегнево- підколінного артеріального сегменту правої н/к та оклюзія тильної артерії ступні лівої н/к, тромбоз стегново-підколінного шунта правої нижньої кінцівки, атактичний синдром, діабетична та гіпертензивна нефропатія, трофічна виразка четвертого пальця лівої ступні, пансинусит, пневмосклероз, субклінічний гіпотиреоз, гіпердисліпопротеїнемія, правобічний гідроторакс.
Таким чином, батько за станом здоров`я та способу життя на момент укладання заповіту не усвідомлював значення своїх дій.
Отже, для правильного вирішення спору, вважає за необхідне провести посмертну судово-психологічну експертизу.
В судовому засіданні позивач та її представник підтримали клопотання про призначення судової посмертної психологічної експертизи та просили задовольнити.
В судовому засіданні відповідача заперечувала проти заявленого клопотання та просила відмовити.
Суд, вислухавши позивача, представника позивача, відповідача, дослідивши письмові докази у справі, дійшов наступного висновку.
Відповідно до частини першої статті 225 ЦК України правочин, який дієздатна фізична особа вчинила у момент, коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, може бути визнаний судом недійсним за позовом цієї особи, а в разі її смерті за позовом інших осіб, чиї цивільні права або інтереси порушені.
Постановою Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 2009 року № 9 Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними у п. 16 роз`яснено, що правила ст. 225 ЦК України поширюються на ті випадки, коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак у момент вчинення правочину особа перебувала в такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо).
Для визначення наявності такого стану на момент укладення правочину суд відповідно до ст. 105 ЦПК України зобов`язаний призначити судово-психіатричну експертизу за клопотанням хоча б однієї із сторін. Справи про визнання правочину недійсним із цих підстав вирішуються з урахуванням як висновку судово-психіатричної експертизи, так і інших доказів відповідно до ст. 89 ЦПК України.
Відповідно до статті 1 Закону України ?Про судову експертизу? судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.
Відповідно ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Відповідно до ч. 1ст. 104 ЦПК України експертиза призначається ухвалою суду, де зазначаються: підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Згідно ст.106 ЦПК порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз.
Суд враховуючи викладені норми дійшов висновку про відмову у задоволенні заявленого клопотання, виходячи із того, що вказане клопотання не обґрунтоване належним чином.
Керуючись ст. 105 ЦПК, ч. 1 ст. 225 ЦК України, п. 16, 18 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 2009 року № 9 Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними, суд, -
В задоволенні клопотання позивача ОСОБА_2 про призначення у цивільній справі судово-психологічної експертизи, проведення якої доручити Київському міському центру судово-психіатричної експертизи (м.Київ, вул. Кирилівська, 103-а), Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (м. Київ, вул. Сімї Бродських, 6) - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя Радзівіл А.Г.