Справа № 761/397/25
Провадження № 2/761/4477/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2025 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Пономаренко Н.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2024 року на адресу Шевченківського районного суду міста Києва через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду 06.01.2025 року вказану позовну заяву передано в провадження судді Пономаренко Н.В.

Разом з тим, згідно з вимогами ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Позивач у позовній заяві вказує адресу реєстрацію місця проживання відповідача ОСОБА_2 : АДРЕСА_1 , що територіально відноситься до дислокації Шевченківського району м. Києва, доказів того, що вказана адреса є зареєстрованим місцем проживання або перебування, відповідача.

При цьому, судом відповідно до вимог ч. 8 ст. 187 ЦПК України зроблено запит до Єдиного державного демографічного реєстру та отримано відповідь № 1025588 від 10.01.2025, відповідно до якої відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , що територіально не відноситься до дислокації Шевченківського району м. Києва, а відноситься до дислокації Сватівський району Луганської області.

Таким чином, із урахуванням вимог ч. 1 ст. 27 ЦПК України, вказана цивільна справа підсудна Станично-Луганського районного суду Луганської області.

10 квітня 2024 року Комітет Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування підтримав перейменування міста на Отаманівка[2].

19 вересня 2024 року Верховна Рада підтримала перейменування АДРЕСА_2 на АДРЕСА_2. 26 вересня 2024 року перейменування набуло чинності

Згідно з п.п. 12 п. 1 Постанови ВРУ «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020 року утворено у Луганській області Луганський район (з адміністративним центром у місті Луганськ) у складі територій Луганської міської, Лутугинської міської, Молодогвардійської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України; Сватівський район (з адміністративним центром у місті Сватово) у складі територій Білокуракинської селищної, Коломийчиської сільської, Красноріченської селищної, Лозно-Олександрівської селищної, Нижньодуванської селищної, Сватівської міської, Троїцької селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України; Щастинський район (з адміністративним центром у селищі міського типу Новоайдар) у складі територій Нижньотеплівської сільської, Новоайдарської селищної, Станично-Луганської селищної, Широківської селищної, Щастинської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

У відповідності до п.п. 12 п. 3 Постанови ВРУ «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020 року ліквідовано у Луганській області: Антрацитівський, Біловодський, Білокуракинський, Довжанський, Кремінський, Лутугинський, Марківський, Міловський, Новоайдарський, Новопсковський, Перевальський, Попаснянський, Сватівський, Слов`яносербський, Сорокинський, Станично-Луганський, Старобільський, Троїцький райони.

19 липня 2020 року вищевказана Постанова набула чинності.

Водночас, згідно з п. 3-1 Прикінцевих та перехідних положень ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не пізніше 1 січня 2023 року.

Також, згідно з роз`ясненнями Ради суддів України, що наведені у листі від 22.07.2020 року 9рс-466/20-вих, до зміни системи судоустрою та приведення її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою шляхом утворення, реорганізації чи ліквідації судів, місцеві загальні суди продовжують здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

Статус території України, тимчасово окупованої внаслідок збройної агресії російської федерації, встановлює особливий правовий режим на цій території, визначає особливості діяльності державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій в умовах цього режиму, додержання та захисту прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб визначає Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» (ст. 2 Закону).

Статтею 3 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» закріплено, що тимчасово окупованою територією є Луганська область.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 12 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» у разі неможливості здійснення правосуддя судами, розташованими на тимчасово окупованих територіях, територіальна підсудність судових справ, що розглядаються у таких судах, визначається в порядку, передбаченому частиною сьомою статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів». Справи, що перебувають у провадженні судів, розташованих на тимчасово окупованих територіях, розгляд яких не закінчено ухваленням судового рішення, передаються іншим судам відповідно до встановленої законом підсудності, з урахуванням положень частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», протягом двадцяти робочих днів з дня встановлення такої підсудності або в інший розумний строк.

Відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у разі неможливості здійснення правосуддя судом з об`єктивних причин під час воєнного або надзвичайного стану, у зв`язку зі стихійним лихом, військовими діями, заходами щодо боротьби з тероризмом або іншими надзвичайними обставинами може бути змінено територіальну підсудність судових справ, що розглядаються в такому суді, за рішенням Вищої ради правосуддя, що ухвалюється за поданням Голови Верховного Суду, шляхом її передачі до суду, який найбільш територіально наближений до суду, який не може здійснювати правосуддя, або іншого визначеного суду. У разі неможливості здійснення Вищою радою правосуддя такого повноваження воно здійснюється за розпорядженням Голови Верховного Суду. Відповідне рішення є також підставою для передачі усіх справ, які перебували на розгляді суду, територіальна підсудність якого змінюється.

Відповідно до розпорядження Верховного суду від 06 березня 2022 року № 1/0/9-22, враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ Станично-Луганського районного суду Луганської області на Юр`ївський районний суд Дніпропетроської області.

Таким чином, вказана справа за територіальною підсудністю підсудна Юр`ївському районному суду Дніпропетроської області.

В даному випадку відсутні підстави для застосування правил альтернативної підсудності за вибором позивача визначеного ч. 2 ст. 28 ЦПК України. Крім того, такі обґрунтування відсутні в позовній заяві.

В свою чергу, відповідно до положень п.1 ч.1 ст. 31 ЦПК України суддя передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

З огляду на викладене, суддя прийшов до висновку, що матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, слід передати на розгляд до Юр`ївського районного суду Дніпропетроської області, як суду, до територіальної юрисдикції (підсудності) якого належить вказаний позов.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 27, 28, 31, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, - передати на розгляд до Юр`ївського районного суду Дніпропетроської області.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст.261 ЦПК України.

Суддя: