АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 січня 2025 року

м. Чернівці

справа № 713/753/24

провадження № 22-ц/822/40/25

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Одинака О. О.

суддів: Кулянди М. І., Половінкіної Н. Ю.

секретар Тодоряк Г. Д.

позивач ОСОБА_1

відповідач ОСОБА_2

апеляційна скарга ОСОБА_2 , в інтересах якого діє ОСОБА_3 , на ухвалу Вижницького районного суду Чернівецької області від 18 листопада 2024 року

головуючий в суді першої інстанції суддя Кибич І. А.

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2024 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 .

Просила суд:

- визнати об`єктом спільної сумісної власності об`єкт незавершеного будівництва, який складається з будівельних матеріалів, конструктивних елементів та інженерних споруд, загальною площею 156,8 кв.м., який розташований на АДРЕСА_1 ;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на об`єкту незавершеного будівництва, який розташований на АДРЕСА_1 та складається з будівельних матеріалів, конструктивних елементів та інженерних споруд, загальною площею 156,8 кв.м.;

- поділити в натурі об`єкт незавершеного будівництва, який розташований на АДРЕСА_1 та складається з будівельних матеріалів, конструктивних елементів та інженерних споруд, загальною площею 156,8 кв.м.;

- визначити порядок користування земельною ділянкою площею 0,15 га., що розташована на АДРЕСА_1 , між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;

- стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 231 000 гривень в рахунок компенсації вартості частини автомобіля спеціалізованої вантажної платформи Камаз, номерний знак НОМЕР_1 , номер кузова № НОМЕР_2 .

Позов обґрунтований тим, що 07 березня 2017 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 , та актовим записом №04, який зроблений Вижницьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області.

Під час перебування у шлюбі сторонами здійснювалося будівництво житлового будинку з господарськими спорудами на АДРЕСА_1 .

Вказує, що спірне будівництво житлового будинку станом на момент звернення має статус об`єкта незавершеного будівництва.

Короткий зміст судового рішення

Ухвалою Вижницького районного суду Чернівецької області від 18 листопада 2024 року клопотання ОСОБА_1 про призначення комплексної будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи задоволено.

Призначено у справі судову комплексну будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу об`єкту незавершеного будівництва, який складається з будівельних матеріалів, конструктивних елементів та інженерних споруд, загальною площею 156,8 кв.м., та земельної ділянки загальною площею 0,15 га. розташованих на АДРЕСА_1 , на вирішення якої поставлено наступні запитання:

- Який ступінь готовності об`єкту нерухомості (незавершене будівництво житлового будинку з господарськими спорудами) розташованого на АДРЕСА_1 ?

- Яка дійсна ринкова вартість об`єкту нерухомості (незавершене будівництво житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами (кожної позиції окремо), який розташований на АДРЕСА_1 , станом на момент проведення експертизи?

- Які варіанти поділу в натурі об`єкту нерухомого майна (незавершене будівництво житлового будинку з господарськими будівлями та спорудам), яке розташоване на АДРЕСА_1 , що є у спільній сумісній власності з дотриманням співвідношення ідеальних часток по 1/2 частки відповідно? При цьому з підготуванням у необхідних випадках пропозицій щодо переобладнання об`єктів, залишення їх частин у спільній власності, а також визначенням грошової компенсації власнику, частка якого в натурі після поділу стане меншою за ідеальну.

- Чи можливо виділити в натурі 1/2 частки об`єкту нерухомості (незавершене будівництво житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами) який розташований на АДРЕСА_1 , яка б складалася з: у житловому будинку літ. А приміщення на першому поверсі в будинку літ. «А» - приміщення №2 - коридор, площею 19,20 кв.м, приміщення №6 - кухня, площею 15,20 кв.м, приміщення №7 - комора площею 3,60 кв.м, приміщення №7 комора, №4,20 кв м., та на другому поверсі будинку приміщення №9 - кімната площею 20,00 кв м, приміщення №10 - кімната площею 20,20 кв.м.

- Якщо так, то розробити такий варіант виділу з підготуванням у необхідних випадках пропозицій щодо переобладнання об`єктів, залишення їх частин у спільній власності, а також визначенням грошової компенсації власнику, частка якого в натурі після виділу стане меншою за ідеальну.

- Відповідно до варіантів виділу у натурі будинку розробити варіанти порядку конкретного користування земельної ділянки загальною площею 0,15 га, яка розташована на АДРЕСА_1 , цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель, споруд (присадибна ділянка).

Проведення експертизи доручено експертам Чернівецького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

На час проведення експертизи підготовче провадження у справі зупинено.

Ухвала суду мотивована тим, що для правильного розгляду справи та з`ясування всіх обставин, що мають істотне значення для справи, необхідні спеціальні знання, а тому суд, вважає необхідним призначити у справі судову комплексної будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, на вирішення яких поставити питання, зазначені в клопотанні представника позивача.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_4 просить ухвалу Вижницького районного суду Чернівецької області від 18 листопада 2024 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що до початку підготовчого засідання апелянтом було направлено клопотання про часткове визнання клопотання позивачки про призначення експертизи.

Вказує, що в тексті оскаржуваної ухвали зазначено, що суд дослідив та задовольнив заявлене клопотання, однак, судом першої інстанції заявлене клопотання апелянта не розглянуто, не відмовлено та не задоволено.

У зв`язку із цим, просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду справи до суду першої інстанції.

Мотивувальна частина

Позиція апеляційного суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови

Заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги та перевіривши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина 4 статті 263 ЦПК України).

Згідно з частинами 1, 2 та 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення не відповідає зазначеним вище вимогам закону, з огляду на наступне.

Частинами 1-3 статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Аналізуючи дану статтю слід зазначити, що судова експертиза, як один із засобів доказування, сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справ, постановленню законних і обґрунтованих судових рішень.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з наданням висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Статтею 102 ЦПК України передбачено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи. Суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Якщо експерт під час підготовки висновку встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини.

Питання, які ставляться перед експертом, мають бути сформульовані чітко, ясно і таким чином, щоб вони виключали неоднозначне їх розуміння й тлумачення та відповідали тим об`єктам і матеріалам, які направляються на експертизу.

Недопустимим є порушення перед експертом питань, рішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі.

Згідно частини 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до частин 1, 5 статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17, провадження № 14-144цс18; від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц, провадження № 14-364цс19; від 06 квітня 2021 року у справі № 925/642/19, провадження № 12-84гс20 та інших)

Із аналізу вказаних норм вбачається, що судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури та призначається у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування (рішення ЄСПЛ у справі "Дульський проти України" (заява № 61679/00 від 01 червня 2006 року).

Відповідно до пункту 8, 10 частини 2 статті 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста та вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Представник відповідача подав клопотання у підготовчому засіданні, в якому не заперечував щодо призначення будівельно-технічної експертизи та просив на вирішення експерта крім питань позивачки, поставити наступні питання:

- «чи відповідають виконані будівельні роботи проектній документації та вимоги нормативно-правових актів у галузі будівництва, якщо не відповідає, то в чому їх невідповідність»;

- «чи відповідають об`єкти (будівлі, споруди тощо) проектно-технічній документації та вимогами нормативно-правових актів у галузі будівництва, якщо не відповідає, то в чому їх невідповідність».

Як вбачається зі змісту оскаржуваної ухвали, суд першої інстанції, призначаючи комплексну будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу в даній цивільній справі поставив на вирішення експертам виключно питання, про які клопотав позивач, при цьому не надав оцінки запропонованим представником відповідача питанням, а також не мотивував підстави для їх відхилення.

Відповідно до частини 5 статті 103 ЦПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Тобто, суд першої інстанції при постановленні ухвали про призначення комплексної будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи від 18 листопада 2024 року не виконав вимог пункту 10 частини 2 статті 197 та частини 5 статті 103 ЦПК України, а саме не розглянув клопотання представника відповідача щодо питань роз`яснення яких, на його думку, потребує висновку експерта та не мотивував підстави їх відхилення.

Згідно зі статтею 129 Конституції України одними із основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Положення цього конституційного принципу закріплені у статтях 12, 13 ЦПК України, якими встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень частини 3 статті 12, частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

У постанові Верховного Суду від 24 липня 2024 року у справі №718/1305/24 зазначено, що: «суд зобов`язаний забезпечити (організувати) змагальний процес, тобто створити особам, які беруть участь у справі, всі умови для реалізації ними своїх процесуальних прав і виконання покладених на них процесуальних обов`язків».

Отже, призначення експертизи є елементом права на справедливий розгляд справи та відповідає принципу змагальності та рівності сторін.

За викладених обставин суд першої інстанції не виконав вимог процесуального закону щодо забезпечення змагальності сторін у справі та залишив поза увагою, зокрема, питання запропоновані представником відповідача, які на його думку слід поставити на вирішення експерту та жодним чином не мотивував підстави для їх відхилення.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Наведені обставини дають підстави для висновку, що оскаржене рішення суду першої інстанції ухвалена з порушенням норм процесуального права.

Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 382, 384, 389 ЦПК України, Чернівецький апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Вижницького районного суду Чернівецької області від 18 листопада 2024 року скасувати.

Направити справу № 713/753/24 для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Повна постанова складена 21 січня 2025 року.

Головуючий Олександр ОДИНАК

Судді: Мирослава КУЛЯНДА

Наталія ПОЛОВІНКІНА