справа №176/2908/24
провадження №2/176/122/25
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

20 січня 2025 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Гусейнова К.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м.Жовті Води в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки по аліментам, -

ВСТАНОВИВ :

В жовтні 2024 року представником позивача адвокатом Лапшиним В.В. подано до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області позовну заяву, в якій просить суд ухвалити судове рішення, яким стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 пеню за прострочення сплати аліментів у розмірі 198377,69 грн.

В обґрунтування своїх вимог представник позивача посилався на те, що 18.06.2011 року між позивачкою та відповідачем було укладено шлюб, зареєстрований Відділом ДРАЦС по П`ятихатському району та місту Вільногірську Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), актовий запис №223. Від даного шлюбу позивач та відповідач народили двох дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . З 2016 року шлюбні відносини фактично були припинені.

П`ятихатським районним судом Дніпропетровської області 30.10.2020 року було видано судовий наказ, яким стягнуто з відповідача аліменти на утримання дітей, щомісячно до їх повноліття. 25.03.2021 року державним виконавцем було відкрито виконавче провадження ВП 64958000.

Згідно з розрахунком, відповідач останній платіж здійснив у серпні 2021 року та з того часу і на вересень 2024 року виникла заборгованість у розмірі 198377,69 грн.

Незважаючи на рішення суду, на скрутне становище в країні, відповідач продовжує систематично не виконувати свої зобов`язання.

Позивачем було проведено розрахунок пені. Оскільки розмір пені не може перевищувати 100% заборгованості, яка згідно довідки становить 198377,69 грн, то на думку представника позивача, стягненню підлягає сума 198377,69 грн.

Ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 20 листопада 2024 року по справі було відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Позивач ОСОБА_1 про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін повідомлена належним чином. Заперечень від позивача щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження, не надходило.

Відповідачу ОСОБА_2 , відповідно до вимог ЦПК України, направлено копію ухвали суду про відкриття провадження у справі, копію позовної заяви з додатками. Надано строк для подачі заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження, відзиву на позовну заяву з наданням суду доказів в обґрунтування свого відзиву. Заперечень від відповідача щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження не надійшло. На адресу суду повернулося поштове повідомлення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (адреса місця реєстрації та проживання відповідача). Заперечень щодо розгляду справи у його відсутності не надійшло. Відзив на позов відповідач не подав.

Відповідно до п.3 ч.8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про, в тому числі, відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування.

Приймаючи до уваги те, що судом виконані вимоги щодо повідомлення відповідача про розгляд справи у спосіб, передбачений законом та з огляду на те, що відповідач не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд вважає, що є передбачені ст.ст. 280,281 ЦПК України підстави для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі письмових доказів та у відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 18.06.20211 року Виконавчим комітетом Івашинівської сільської ради П`ятихатського району Дніпропетровської області (а.с.4).

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 14.12.2018 року та серії НОМЕР_2 від 14.12.2018 року батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с.5,6).

Відповідно до судового наказу №190/1381/20 від 30.10.2020 року з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було стягнуто аліменти у розмірі 1/3 частини заробітку (доходу) відповідача, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку та кожну дитину щомісячно, починаючи з 21.10.2020 року (а.с.7).

Постановою ВП №64958000 від 25.03.2021 року державним виконавцем Жовтоводського міського відділу ДВС Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) відкрито виконавче провадження з примусового виконання судового наказу №190/1381/20 від 30.10.2020 року (а.с.8).

Проте, відповідач аліменти на утримання неповнолітніх дітей не сплачує, у зв`язку із чим виникла заборгованість, яка згідно розрахунку Жовтоводсько-П`ятихатського відділу ДВС у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) і наданого позивачем, становить 198377,69 грн. за період з липня 2021 року по вересень 2024 року (а.с.9-10).

Відповідно до ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину.

Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак, таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Норма статті 196 СК України не встановлює будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Зазначена правова позиція знайшла відображення в Постанові Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №572/1762/15-ц.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до висновків Великої Палати ВС, загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за такою формулою:

p = (A1 х 1% х Q1) + (A2 х 1% х Q2) + ……. (An х 1% х Qn), де:

p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів (обраховується позивачем на момент пред`явлення позову);

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед пред`явленням позову;

Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Згідно наданого позивачем розрахунку, загальний розмір пені за період з 01 серпня 2021 року по 01 жовтня 2024 року перевищує розмір заборгованості відповідача по аліментам. Таким чином, позивач просить стягнути 198377,69 грн, оскільки розмір пені не може перевищувати суму заборгованості по аліментам.

Відповідач, відповідно до вимог ст.ст.77,81 ЦПК України не надав суду доказів, що заборгованість по аліментах утворилась з незалежних від нього причин. Відповідачем не доведено належними та допустимими доказами відсутність його вини у простроченні сплати аліментів, а тому повинен нести цивільну відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до частини 1 статті 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1% суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100% заборгованості.

Враховуючи, що сума неустойки (пені) за порушення ОСОБА_2 аліментних зобов`язань, згідно розрахунку позивача, перевищує 100% заборгованості по даному аліментному зобов`язанню у розмірі 198377,69 грн, суд приходить до висновку про стягнення пені в межах наявної заборгованості по аліментам, тобто в сумі 198377,69 грн.

Таким чином, з відповідача ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 слід стягнути неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітніх дітей за період з 01 серпня 2021 року по 01 жовтня 2024 року у розмірі 198377 грн 69 коп.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» та ст. 141 ЦПК України із відповідача необхідно стягнути на користь держави судовий збір в розмірі 1211 грн 20 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 180,196СК України та ст.ст. 13,76-80, 81, 206, 211, 247, 258, 263 - 265, 268, 273, 354, 430 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки по аліментам задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м.Жовті Води Дніпропетровської області, РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з 01 серпня 2021 року по 01 жовтня 2024 року у розмірі 198377 (сто дев`яносто вісім тисяч триста сімдесят сім) гривень 69 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м.Жовті Води Дніпропетровської області, РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 1211 грн 20 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в загальному порядку , встановленому ЦПК України в апеляційному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивачем на рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області Кімал ГУСЕЙНОВ