ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 січня 2025 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (суддя-доповідач)Кутурланової О.В.,
суддів:Воронцової Н.В.,
Склярської І.В.,
секретарОлійник К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Лапко Едуард Миколайович, на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 28 серпня 2024 року у складі судді Майдан С.І. у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживача, зобов`язання списати кредитну заборгованість, визнання кредитних договорів недійсними,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2021 року ФОП ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до АТ КБ «ПриватБанк» про захист прав споживача, зобов`язання списати кредитну заборгованість, визнання кредитних договорів недійсними.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 28 серпня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі адвокат Лапко Е.М., який діє від імені ОСОБА_1 , просив ухвалу суду скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом норм процесуального права при її постановленні.

Письмових відзивів на скаргу до суду апеляційної інстанції не надходило.

Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Лапко Е.М., належним чином повідомлені про місце, дату та час розгляду справи в судове засідання не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду справи не заявляли.

Відповідно до статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

За таких обставин, апеляційний суд вважає можливим розглянути справу у відсутність позивача та її представника адвоката Лапка Е.М., оскільки їх явка у судове засідання обов`язковою не визнавалась, доказів поважності причин неявки у судове засідання не надано, а відповідно до ч.2ст.372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце її розгляду не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи позовну заяву без розгляду з підстав, визначених ст.257 та ч.5 ст.223 ЦПК України, суд першої інстанції виходив з того, що позивач, належним чином повідомлена, повторно не з`явилася у судове засідання (04.04.2024 року, 10.06.2024 року та 28.08.2024 року), чим виявила зловживання процесуальними правами та затягування розгляду справи. Заява про розгляд справи за її відсутності до суду не надходила.

Колегія суддів не погоджується з даним висновком суду і вважає його таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства України та не підтверджується матеріалами справи.

Так, згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи, у грудні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Херсонського міського суду Херсонської області з позовом до АТ КБ «ПриватБанк» про захист прав споживача, зобов`язання списати кредитну заборгованість, визнання кредитних договорів недійсними (а.с.3-4).

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 23 грудня 2021 року відкрито провадження у даній справі та ухвалено розгляд справи проводити в порядку спрощеного провадження з викликом сторін. Перше судове засідання щодо розгляду справи по суті призначено на 11 квітня 2022 року о 13 годині 30 хвилин (а.с.41).

Згідно довідки секретаря судового засідання, справи, що перебували у провадженні Херсонського міського суду Херсонської області з 23.02.2022 року по 12.06.2023 року не розглядалися у зв`язку з припиненням роботи Херсонського міського суду Херсонської області через військову агресію російської федерації. У період з 12.06.2023 року по 26.06.2023 року суддя Майдан С.І. перебувала у відпустці (а.с.44).

Наступне судове засідання з розгляду справи призначено судом першої інстанції на 04 квітня 2024 року об 11 годині 00 хвилин.

Про призначення слухання справи на 04 квітня 2024 року на 11:00 год. ОСОБА_1 та її представники адвокат Кисіль В.М. та адвокат Лапко Е.М. повідомлені судовими повістками про виклик до суду, сформованими судом 05 лютого 2024 року, шляхом направлення їх SMS повідомленням та засобами поштового зв`язку, про що свідчать відповідні довідки та повідомлення про вручення (а.с.56-62).

04 квітня 2024 року від адвоката Лапка Е.М. на адресу суду через систему «Електронний суд» надійшла заява про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку з неможливістю бути присутнім у судовому засіданні у зв`язку з участю в іншому кримінальному провадженні (а.с.63-64).

Судове засідання було відкладено на 10 червня 2024 року на 14 годину 00 хвилин.

Про розгляд справи на зазначену дату суд першої інстанції також сповістив позивача та її представника належним чином шляхом направлення судової повістки, сформованої 17 травня 2024 року. Сповіщення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відбулося шляхом направлення судової повістки SMS повідомленням та у додаток «Viber» (а.с.72 - 80).

У судове засідання, призначене на 10 червня 2024 року сторони по справі не з`явилися (а.с.90), будь-яких заяв чи клопотань від позивача або її представників не надходило.

Розгляд справи судом відкладено на 28 серпня 2024 року на 14 годину 00 хвилин.

Про призначення слухання справи на 28 серпня 2024 року на 14:00 год. ОСОБА_1 та її представники адвокат Кисіль В.М. та адвокат Лапко Е.М. повідомлені судовими повістками про виклик до суду, сформованими судом 12 серпня 2024 року. Сповіщення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відбулося шляхом направлення судової повістки SMS повідомленням та у додаток «Viber» (а.с.91-98).

Згідно довідки секретаря судового засідання 28 серпня 2024 року сторони по справі не з`явилися у судове засідання для розгляду справи (а.с.99).

Разом з тим, в матеріалах справи наявне клопотання представника позивача адвоката Лапка Е.М. від 23 серпня 2024 року, у якому він просив, у зв`язку з перебуванням у м.Одеса, надати йому можливість приймати участь 28 серпня 2024 року в режимі відеоконференцзв`язку (а.с.105).

Як вбачається з наявного в матеріалах справи повідомлення, зазначене клопотання направлене ОСОБА_2 з м.Одеса на адресу Херсонського міського суду Херсонської області 23 серпня 2024 року, тобто завчасно. Із відмітки канцелярії Херсонського міського суду на даному клопотанні вбачається, що воно було зареєстроване лише 09.09.2024 року, а отримано суддею 16.09.2024 року. Зазначене клопотання перебувало у поштовій скриньці суду, тому було зареєстровано канцелярією з запізненням.

Частинами 1,2 статті 212 ЦПК України встановлено, що учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 212 ЦПК України суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.

Зважаючи на те, що адвокатом Лапко Е.М. клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції подано у строки, передбачені ч.2 ст.212 ЦПК України, однак матеріали справи не містять даних про вирішення клопотання про його участь у судовому засіданні, призначеному на 28 серпня 2024 року в режимі відеоконференції, суд апеляційної інстанції за наведених обставин не погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність ОСОБА_2 у судовому засіданні без поважних причин та наявність підстав для залишення позову без розгляду.

В матеріалах справи відсутні докази того, що у суду першої інстанції існували вагомі обставини або технічна неможливість зареєструвати клопотання адвоката Лапко Е.М. відразу після його надходження до суду, через що суд не мав змоги своєчасно розглянути клопотання адвоката про розгляд справи в режимі відеоконференції.

Учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом.

Проведення процесуальних дій у режимі відеоконференції (дистанційно) здійснюється на стадіях досудового і судового проваджень.

Конституційне право на участь у судовому розгляді не може бути формальним ( постанові КГС ВС від 23 березня 2023 року у справі № 905/2371/21).

Отже, відсутність розгляду судом першої інстанції клопотання адвоката Лапка Е.М. про його участь в режимі відеоконференції у судовому засіданні, призначеному на 28.08.2024 року, без вагомих на те підстав, призвело до незабезпечення можливості стороні реалізувати надані їй законом процесуальні права, що є одним із ключових принципів процесуальної справедливості.

Щодо існування обставин повторності неявки до суду позивача та його представника, на які посилається суд в оскаржуваній ухвалі, необхідно зазначити наступне.

Згідно із частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22).

З матеріалів справи вбачається, що представник позивача просив відкласти розгляд справи у судовому засіданні, призначеному на 04 квітня 2024 року, на іншу дату у зв`язку з перебуванням у іншому судовому процесі, а незабезпечення судом участі представника позивача в судовому засіданні в режимі відеоконференції 28 серпня 2024 року без вагомих на те підстав є порушенням прав позивача.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про повторну неявку позивача, належним чином повідомленого, внаслідок чого допустив порушення норм процесуального права та дійшов передчасного висновку про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

При цьому, колегією суддів врахована позиція Європейського суду з прав людини, яка полягає у тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (§ 59 рішення ЄСПЛ у справі «De Geouffre de la Pradellev. France» від 16 грудня 1992 року, заява № 12964/87).

Таким чином, доводи, викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів вважає обґрунтованими.

Оскаржувана ухвала постановлена судом з порушенням норм процесуального права, тому відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підлягає скасуванню як така, що перешкоджає подальшому провадженню по справі, а справа - направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Лапко Едуард Миколайович, задовольнити.

Ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 28 серпня 2024 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови виготовлено 22 січня 2025 року.

Головуючий О.В.Кутурланова

Судді: Л.П.Воронцова

І.В.Склярська