ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1013/25
У Х В А Л А

про передачу справи за підсудністю

"16" січня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі судді Котенко Р. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Під час вирішення питання про відкриття провадження, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що справу слід передати за підсудністю до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з таких підстав.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач звернулась до Дарницького районного суду м. Києва за своїм зареєстрованим місцем проживання з огляду на те, що на її утриманні перебуває неповнолітня дитина, пославшись при цьому на ч. 2 ст. 28 ЦПК України, відповідно до якої позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

При цьому, на підтвердження обставин, що неповнолітня дитина перебуває на утриманні позивачки, остання не надала суду жодного документального підтвердження, як то довідки про склад сім`ї, документів про реєстрацію місця проживання дитини за місцем проживання позивача тощо.

Окрім того, позивачка зазначила, що через викликану бойовими діями небезпеку вона не має змоги виїжджати за межі Київської області.

З цього приводу суд зазначає, що у разі, якщо судом буде постановлено здійснювати розгляд справи з повідмоленням (викликом) сторін, позивачка має право подати на підставі ст. 212 ЦПК України до суду заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду та, таким чином, брати участь у розгляді справи з будь-якого міста України.

Будь-яких інших поважних причин, відповідно до положень ч. 2 ст. 28 ЦПК України, що не дозволяють позивачу виїхати до місця проживання відповідача за станом здоров`я чи з інших причин, судом не встановлено та у змісті позовної заяви не зазначено. При цьому відсутні і документальні підтвердження домовленості подружжя про розгляд справи за місцем проживання позивача.

Відтак, при визначенні підсудності справи суд керується правилами загальної підсудності справ.

Так, відповідно до частини 1 статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Зі змісту позовної заяви вбачається зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 - АДРЕСА_1 .

Згідно із частиною 8 статті 187 ЦПК України суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Відповідно до відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру від 19.12.2024 № 975670 місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 .

19.12.2024 судом направлено ухвалу до Міністерства соціальної політики України про надання інформації з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб щодо громадянина України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання якого зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до відповіді Міністерства соціальної політики України від 30.12.2024, станом на 12.12.2024 інформація щодо ОСОБА_2 в Єдиній інформаційній базі даних про внутрішньо переміщених осіб відсутня.

Враховуючи наведене, суд, встановлюючи зареєстроване місце проживання відповідача, враховує інформацію Міністерства соціальної політики України та відомості з Єдиного державного демографічного реєстру.

Отже, беручи до уваги зареєстроване місце проживання відповідача - АДРЕСА_1 , справа мала б бути підсудна Першотравневому районному суду Донецької області.

Згідно з Розпорядженням Голови Верховного Суду № 1/0/9-22 від 06.03.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність справ Першотравневого районного суду Донецької області та визначено їх підсудність Ленінському районному суду м. Дніпропетровська.

Відтак, розгляд цієї цивільної справи належить до територіальної юрисдикції (підсудності) Ленінського районного суду м. Дніпропетровська.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно з Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ст. 378 ч.1 ЦПК України).

Враховуючи вказані обставини, справа підлягає направленню за підсудністю до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська.

Відповідно до положень ч. ч. 1, 2 статті 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 27, 31, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати на розгляд Ленінському районному суду м. Дніпропетровська.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Р. В. Котенко