Справа № 521/5491/24
Номер провадження № 2/521/473/25
21 січня 2025 року м. Одеса
Малиновський районний суд міста Одеси у складі:
головуючого судді Громіка Д.Д.,
при секретарі Котигорох Н.С.,
розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Одесі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Одеської міської ради, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, у якій просить визнати поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини та визначення додаткового строку до двох місяців для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Обґрунтовуючи вимоги даного позову вказує на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача, ОСОБА_3 . За життя матері належала на праві власності 2/3 частин квартири АДРЕСА_1 . Інша 1/3 частина квартири належить синові позивача - ОСОБА_2 . За життя матері остання повідомила, що має намір скласти заповіт та заповісти належне їй майно єдиному онуку, який дуже любив бабусю, однак позивачу стало відомо, що 18 серпня 2008 року її матір ОСОБА_3 склала заповіт, за умовами якого заповіла належну їй частку квартири ОСОБА_1 . Про існування цього заповіту раніше позивач не знала, в зв`язку з чим пропустила строк на прийняття спадщини, встановлений законом. Позивач звернулась до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Саркісової В.В. з заявою про прийняття спадщини після смерті матері. 11 березня 2024 року листом за №50/01-16 нотаріус повідомила про необхідність звернення до суду з відповідним позовом. Позивач просить суд визначити їй додатковий строк до двох місяців для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1
Ухвалою судді про прийняття цивільної справи до свого провадження та відкриття провадження по справі від 10.04.2024 року було постановлено проводити розгляд справи у в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 19.09.2024 року було постановлено закрити підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
Позивач у судове засідання не з`явився, однак представник позивача надав через канцелярію суду заяву про підтримання позовних вимог, просив суд їх задовольнити, розглянути справу за їх відсутністю та проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, ОСОБА_2 , про час та місце розгляду справи сповіщався належним чином, однак до судового засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив.
Представник відповідача про час та місце розгляду справи сповіщались належним чином, однак до судового засідання не з`явились, причини неявки суду не повідомили. Правом надання відзиву на позовну заяву не скористалась, а тому суд приходить до переконання про можливість розглянути справу за відсутності відповідача, згідно вимог ч. 3 ст. 223, ч. 1 ст. 280 ЦПК та ухвалити заочне рішення.
Згідно приписів до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку наявним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу окремо шляхом їх всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, суд приходить до наступного висновку.
По справі встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1
Відповідно до Свідоцтва про право власності на житло від 28 листопада 1997 року виданого Управлінням житлово-комунального господарства виконкому Одеської міської Ради народних депутатів та свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.06.2009 року померлій ОСОБА_3 належало 2/3 частини квартири АДРЕСА_2 , що є спадковим майном.
Інша 1/3 частини квартири АДРЕСА_2 , належать синові позивача ОСОБА_2 на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 28 листопада 1997 року виданого Управлінням житлово-комунального господарства виконкому Одеської міської Ради народних депутатів.
Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
На момент смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , позивач знаходилась за межами України, так як проживає у Федеративній Республіці Німеччина, що підтверджується документами наявними у матеріалах справи.
Позивачу випадково стало відомо, що 18 серпня 2008 року ОСОБА_3 склала заповіт, за умовами якого заповіла належну їй частку квартири ОСОБА_1 .
Про існування цього заповіту позивач раніше не знала, в зв`язку з чим пропустила строк на прийняття спадщини, встановлений законом.
Позивач звернулась до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Саркісової В.В. з заявою про прийняття спадщини після смерті матері.
11 березня 2024 року листом за №50/01-16 нотаріус відмовила позивачу у видачі Свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском встановленого законом строку для звернення із заявою про прийняття спадщини
Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Ст.ст. 15, 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого майнового або немайнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права.
Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом .
Відповідно до положень статті 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Правовідносини, які виникли між сторонами з приводу визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, регулюються нормами ст. ст. 1268,1270, 1272 ЦК України.
При цьому приписи ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачають, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12) та від 04.11.2015 року № 6-1486цс15, яка відповідно до положень ст. 360-7 ЦПК України є обов`язковою для всіх судів України.
Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» при розгляді цих справ суд перевіряє наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.
Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК звернувшись в нотаріальну контору.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
За положеннями ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна особа повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з постановою № 14 Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року "Про судове рішення у цивільній справі", за змістом частини четвертої статті 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом.
Висновки Верховного суду: Відповідно до роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» зазначено, що «при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Суди … вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними: тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо.»
До того ж, 28.02.2022 року Торгово-промислова палата України своїм листом № 2024/02.0-7.1 засвідчила форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а саме військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 « Про введення воєнного стану в Україні ». Торгово-промислова палата України підтверджує, що зазначені обставини з 24.02.2022 року до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами.
Судом приймається до уваги, що згідно п. 4.4. Огляду судової практики Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду щодо справ у спорах, що виникають із спадкових правовідносин, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) перебування спадкоємця тривалий час за межами України; 3) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 4) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 5) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 6) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту; 7) воєнний стан, 8) незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, тощо.
Відповідно до ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Відповідно до ч.5 ст.1268 та ч.3 ст.1296 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Таким чином, знаходження на період спливу шестимісячного строку за межами України, запровадження в Україні воєнного стану, неодноразова зміна законодавства стосовно строку прийняття спадщини, незначний проміжок часу між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини та підставами для суду для встановлення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд констатує, що такі є належними, допустимими, достовірними, а в своїй сукупності достатніми для висновку про наявність підстав для задоволення позову ОСОБА_1 , адже вказані позивачем обставини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, що потягло за собою пропуск строку для прийняття спадщини.
А тому проаналізувавши встановлені обставини по справі, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за можливе визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними та визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини в межах двох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили, так як саме такий строк буде достатнім для звернення до нотаріуса із відповідною заявою.
Керуючись ст.ст. 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 6, 10, 12, 141, 223, 228, 229, 263, 265, 273, 280 282, 354 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Одеської міської ради, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визнати поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини та визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк до двох місяців для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного тексту заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повне судове рішення складено 23 січня 2025 року.
Суддя: Д.Д. Громік