КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/3101/2025
У Х В А Л А

10 січня 2025 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Ящук Т.І., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 в частині оскарження рішення Дарницького районного суду м. Києва від 30 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , про скасування рішення про державну реєстрацію права та визнання недійсним правочину,

встановив:

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 30 вересня 2024 року скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 65993428, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легким Вадимом Володимировичем 30 грудня 2022 року щодо реєстрації за ОСОБА_3 права власності на садовий будинок загальною площею 42,8 кв.м., який розташований в АДРЕСА_1 .

Визнано недійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна від 21 вересня 2023 року посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Малаховим А.С. та зареєстрованим в реєстрі за номером 1033, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 щодо відчуження садового будинку, розташованого в АДРЕСА_1 .

Не погоджуючись з рішенням, 26 листопада 2024 року ОСОБА_1 надіслав засобами електронного зв`язку через систему «Електронний суд» апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

Матеріали цивільної справи №753/20551/23 надійшли до суду апеляційної інстанції 03 грудня 2024 року.

Обґрунтовуючи поважність пропуску строку скаржник посилався на те, що у встановлений законом строк він не зміг подати апеляційну скаргу у зв`язку з тим, що копію оскаржуваного рішення від 30 вересня 2024 року особисто не отримав.

Зазначав, що 23 жовтня 2024 року представник ОСОБА_4 , на підставі довіреності посвідченої приватним нотаріусом КМНО Кривошея Н.А. за реєстровим номером 439 від 28 вересня 2024 року, отримала оскаржуване рішення.

Вказував, що він є батьком, який виховує самостійно двох неповнолітніх дітей, а на разі не має можливості сплачувати послуги адвокатів, оскільки позбавлений здійснювати свої наміри в заробітку грошей. Наразі, зазнав значних витрат, оскільки після купівлі нерухомого майна ним було вкладено кошти на матеріали для будівництва/реконструкції садового будинку, сплачено послуги будівельників та інше, а тому не мав можливості та не зміг завчасно укласти договір про надання правової допомоги.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 грудня 2024 року визнано неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження, апеляційну скаргу залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали - для подання обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження та подання доказів надсилання копії скарги відповідачу ОСОБА_3 з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

04 січня 2025 року ОСОБА_1 надіслав до суду засобами електронного зв`язку через систему «Електронний суд» заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, зареєстровано судом 06 січня 2025 року.

Проте, вимоги ухвали від 24 грудня 2024 року скаржником виконано не в повному обсязі, оскільки не надано доказів надсилання копії скарги відповідачу ОСОБА_3 з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

В заяві ОСОБА_1 просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду посилаючись на те, що про існування оскаржуваного рішення він не знав, лише 22 жовтня 2024 року в додатку «Дія» виявив лист про те, що надійшло рішення Дарницького районного суду м. Києва від 30 вересня 2024 року.

Вказує, що суд першої інстанції був зобов`язаний надіслати судові рішення у паперовій формі рекомендованим листом або електронним листом на офіційну електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1, яка зареєстрована в системі, чого зроблено не було, оскільки докази щодо вручення оскаржуваних рішень в матеріалах справи відсутні.

23 жовтня 2024 року представником за нотаріально посвідченою довіреністю власноручно отримано копію рішення Дарницького районного суду м. Києва від 30 вересня 2024 року, що підтверджується розпискою.

Вважає, що при вирішенні питання про дотримання строку на подання апеляційної скарги, необхідно виходити із дати отримання судового рішення його представником за довіреністю, а саме 23 жовтня 2024 року, отриманого у порядку та у спосіб, встановлений законом, а тому строк на апеляційне оскарження не порушено.

Відповідно до ч. 7 ст. 14 ЦПК України, особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Абзацом 5 пункту 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС передбачено, що особам, які не мають зареєстрованих Електронних кабінетів, документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.

Як вбачається з картки руху документу в системі «Електронний суд», електронний примірник рішення Дарницького районного суду м. Києва від 30 вересня 2024 року доставлено до електронного суду 18 жовтня 2024 року о 06 год. 41 хв.

Однак, надсилаючи заяву про поновлення строку із зазначенням вищевикладених поважних причин пропуску строку ОСОБА_1 не надав даних щодо дати отримання копії рішення через систему «Електронний суд», притому, що ОСОБА_1 має зареєстрований електронний кабінет з 28 вересня 2024 року, яким активно користується, надсилаючи до суду процесуальні документи, зокрема, як стверджує скаржник, клопотання про відкладення розгляду справи, а також апеляційну скаргу, заяву про поновлення строку.

Крім того, представник позивача 06 січня 2025 року надіслав до суду засобами електронного зв`язку через систему «Електронний суд» заперечення щодо відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в яких повідомляє суд про те, що повідомлення в застосунку «Дія» про прийняття оскаржуваного рішення від 30 вересня 2024 року надійшло усім учасникам справи, в тому числі і йому як представнику позивача, 18 жовтня 2024 року о 06.45 год., через 4 хв. після того як документ з`явився в «Електронному суді», що підтверджується знімком екрана телефону у застосунку «Дія». А тому ОСОБА_1 , ймовірно, повідомляє суду недостовірну інформацію про отримання ним повідомлення в застосунку «Дія» саме 22 жовтня 2024 року. Навіть якщо повідомлення ним отримано 22 жовтня 2024 року, саме в цей день ОСОБА_1 мав змогу ознайомитись із оскаржуваним рішенням, а тому строк на апеляційне оскарження для нього сплив 21 листопада 2024 року.

Таким чином, скаржнику необхідно подати до суду обґрунтовану заяву/клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших причин пропуску строку, зокрема надати дані щодо дати отримання копії рішення через систему «Електронний суд», враховуючи, що відповідач зареєстрував електронний кабінет в ЄСІТС 28 вересня 2024 року, електронний примірник рішення суду було доставлено до системи «Електронний суд» 18 жовтня 2024 року о 06 год. 41 хв., тому тридцятиденний строк спливав 18 листопада 2024 року.

Однак, 23 листопада 2024 року ОСОБА_1 подав через систему «Електронний суд» лише клопотання про поновлення строку без апеляційної скарги, а саму апеляційну скаргу подав 26 листопада 2024 року, як додаток до повторного клопотання про поновлення строку.

Крім того, скаржнику необхідно надати суду докази надсилання відповідачу ОСОБА_3 до електронного кабінету або листом з описом вкладення цьому учаснику справи копії апеляційної скарги з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, судом апеляційної інстанції буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження відповідно до вимог ст. 358 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в частині оскарження рішення Дарницького районного суду м. Києва від 30 вересня 2024 року - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у випадку невиконання вимог ч. 3,4 ст. 357 ЦПК України протягом десяти днів або визнання причин пропуску строку на апеляційне оскарження неповажними, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ст. 356 ЦПК України, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Т.І. Ящук