Справа № 548/2787/24
Провадження № 2-о/548/18/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.01.2025 Хорольський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого - судді Старокожка В.П.,

за участю секретаря судового засідання - Безносик Д.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хорола у порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , представник заявниці Павелко Руслан Сергійович, заінтересована особа Хорольська державна нотаріальна контора, про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И В:

Позиція заявниці та заінтересованої особи, процесуальні дії, вчинені по справі.

Представник заявниці адвокат Павелко Р.С., діючи в інтересах своєї довірительки, за допомогою підсистеми "Електронний суд" звернувся до Хорольського районного суду Полтавської області із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме факту родинних відносин між заявницею та померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , як рідною дочкою та батьком.

На обгрунтування заяви представник вказував, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Вишняки Хорольського району Полтавської області помер ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилася спадщина, в тому числі у вигляді житлового будинку.

На випадок своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 залишив заповіт, згідно з яким все своє майно заповів своїй дочці ОСОБА_1 .

19.04.2006 заявниця звернулася до державного нотаріуса із заявою прийнтяття спадщини. Нотаріусом при огляді та проведення правового аналізу наданих ОСОБА_1 документів, які підтверджують факт родинних зав`язків між нею та батьком встановлено, що у свідоцтві про народження, виданому 25.01.1963 Новосьоловською сільською радою Кустанайська область, Казахстан, у відомостях про батька вказано тільки ім`я ОСОБА_3 , прізвище відсутнє, маються тільки повні дані про матір.

У зв`язку із цим державним нотаріусом відмовлено заявниці у видачі свідоцтва про спадщину та рекомендованого звернутися до суду для встановлення факту родинних відносин.

Протоколом авторозподілу розподілу судової справи від 17.12.2024 вказану справу передано на розгляд судді Старокожку В.П.

Ухвалою судді від 19.12.2024 заяву ОСОБА_1 залишено без руху у зв`язку із тим, що заявницею не зазначено інформації щодо заінтересованих осіб та наявності чи відсутності електронного кабінету у підсистемі "Електронний суд" в учасників, визначено десятиденний строк для усунення вказаних недоліків заяви.

Ухвалою судді від 23.12.2024 після усунення вказаних недоліків у справі було відкрито провадження та призначено її до розгляду в порядку окремого провадження.

Заявниця та її представник у заяві про встановлення факту родинних відносин прохали розгляд справи проводити за їхньої відсутності, в судове засідання не з`явилися, належним чином були повідомлені про час та місце його проведення.

Представник заінтересованої особи Хорольської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, в якій прохала розгляд справи проводити за її відсутності, щодо задоволення заяви покладається на розсуд суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази по справі, суд вважає, що вимоги заявниці підлягають задоволенню з таких підстав.

Фактичні обставини, встановлені судом.

ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Вишняки Хорольського району Полтавської області помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .

Все належне йому майно ОСОБА_2 на випадок своєї смерті заповів своїй дочці ОСОБА_1 , що підтверджується копією заповіту від 14.10.2003.

Згідно із копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданим 25.01.1963 Новосьоловською сільською радою Кустанайська область, Казахстан, матір`ю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , записана ОСОБА_5 , у графі батько - " ОСОБА_6 ".

Відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , виданого відділом РАЦС м. Хорола Полтавської області, 29.10.1983 укладено шлюб між ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після реєстрації шлюбу прізвище нареченої змінено на " ОСОБА_8 ".

Відповідно до копії свідоцтва про народження ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , серія НОМЕР_4 , виданого 12.02.1958 Убаганською сільською радою Карасунського району Кустанайська область, Казахстан, його матір`ю записана ОСОБА_5 , батьком - ОСОБА_2 .

Відповідно до копії свідоцтва про право на спадщину від 21.06.1994, зареєстрованого у реєстрі за № 930, виданого нотаріусом Хорольської державної нотаріальної контори Безкоровайною К.О., ОСОБА_2 , мешканець АДРЕСА_1 успадкував спадкове майно своєї матері ОСОБА_10 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , а саме житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що розташований за адресою АДРЕСА_1 .

З копії повідомлень державного нотаріуса Хорольської державної нотаріальної контори Решти С.М. від 03.08.2024 за вих. № 374/02-17 та 375/02-14 вбачається, що заявниця ОСОБА_1 є єдиною, хто подав заяву про прийняття спадщини після ОСОБА_2 , на підставі її заяви 19.04.2006 у вказаній нотаріальній конторі було відкрито спадкову справу № 186/2006 до майна ОСОБА_11 , дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . Заявниця не має можливості оформити свої спадкові права у встановленому законом порядку як дочка померлого у зв`язку із тим, що нотаріус із наданих нею документів не може встановити факту родинних стосунків між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 як дочкою та батьком, тому їй рекомендовано звернутися до суду.

Із пояснень ОСОБА_12 , мешканки АДРЕСА_2 , від 12.12.2024 вбачається, що вона підтверджує, що є двоюрідною тіткою ОСОБА_13 , так як батько останньої, ОСОБА_2 і ОСОБА_12 є двоюрідними братом та сестрою, а їхні матері - ОСОБА_14 а ОСОБА_10 - рідними сестрами.

Із пояснень ОСОБА_15 , мешканця АДРЕСА_2 , від 12.12.2024 вбачається, що він підтверджує той факт, що ОСОБА_16 є його дружиною та двоюрідною тіткою ОСОБА_13 .

Із пояснень ОСОБА_17 , мешканки АДРЕСА_3 , від 12.12.2024 вбачається, що вона підтверджує, що є троюрідною сестрою ОСОБА_13 , так як їхні батьки, ОСОБА_18 і ОСОБА_2 є двоюрідними братами, а їхні матері - ОСОБА_14 а ОСОБА_10 - рідними сестрами.

Вищевказані громадяни підтверджують, що заявниця ОСОБА_1 є рідною дочкою ОСОБА_2 .

Норми права, застосовані судом.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 293 ЦК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження, крім іншого, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, у тому числі, родинних відносин між фізичними особами.

Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 зроблено висновок, що «у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

У постанові Верховного Суду від 14 квітня 2021 року у справі № 205/2102/19-ц, зроблено висновок про те, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 01 січня 2004 року тощо. Якщо родинні відносини не підтверджені, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення відповідного юридичного факту. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного суду України від 31.03.1995 р. №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

У постанові Верховного Суду від 02 грудня 2020 року у справі № 638/15738/17 (провадження № 61-15921св19) зроблено висновок про те, що до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися не тільки такі письмові докази, як свідоцтва про народження, шлюб, смерть, актові записи про народження та смерть. Доказами, які підтверджують наявність цього юридичного факту також можуть бути: акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб. Крім того, судами підлягають врахуванню довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану. Також мають враховуватися показання свідків, яким достовірно відомо про стосунки померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Мотивована оцінка аргументів учасників справи.

Незважаючи на те, що у свідоцтві про народження заявниці ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у графі, де мається запис про батька, вказано " ОСОБА_6 " (українською " ОСОБА_3 "), на переконання суду, факт родинних відносин між спадкодавцем ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та заявницею, як батьком та дочкою, підтверджується в сукупності такими доказами, як: копією свідоцтва про народження заявниці серії НОМЕР_2 ; копією свідоцтва про шлюб заявниці серії НОМЕР_3 ; копією сторінок паспорта заявниці скрії НОМЕР_5 ; копією заповіту ОСОБА_2 від 14.10.2003; копією свідоцтва про народження рідного брата заявниці ОСОБА_9 серія НОМЕР_4 , де батьками останнього записані ОСОБА_5 та ОСОБА_2 ; копії свідоцтва про право на спадщину від 21.06.1994 померлої ОСОБА_10 , виданого ОСОБА_2 ; письмовими поясненнями ОСОБА_15 , ОСОБА_12 та ОСОБА_17 , які є родичами заявниці та підтверджують факт того, що вона є рідною дочкою ОСОБА_2 ; копії повідомлення Хорольської державної нотаріальної контори від 03.08.2024 про те, що заявниця є єдиною, хто подав заяву про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 .

Встановлення вказаного факту має юридичне значення, оскільки необхідне заявниці для оформлення спадщини, яка відкрилася після смерті спадкодавця.

Зважаючи на викладене, вимоги заявниці підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат між сторонами.

Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Зважаючи на те, що заявниця ОСОБА_1 є особою з інвалідністю 2 групи, згідно із ст. 5 Закону України "Про судовий збір" її звільнено від сплати судового збору, тому судові витрати по справі у вигляді судового збору в розмірі 605,60 грн слід віднести на рахунок держави.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 315, 319 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

заяву ОСОБА_1 , представник заявниці ОСОБА_20 , заінтересована особа Хорольська державна нотаріальна контора, про встановлення факту, що має юридичне значення, задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_6 , є рідною дочкою померлого ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_2 .

Судові витрати по сплаті судового збору в сумі 605 (шістсот п`ять) грн 60 коп віднести на рахунок держави.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення шляхом подачі відповідної заяви до Полтавського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

Заявниця: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_6 , адреса місця проживання: АДРЕСА_4 .

Представник заявниці: адвокат Павелко Руслан Сергійович, РНОКПП НОМЕР_7 , адреса: м. Хорол, вул. Соборності, 8 Б, оф. 1 Лубенського району Полтавської області, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 1486 від 25.09.2015.

Заінтересована особа: Хорольська державна нотаріальна контора, адреса: м. Хорол, вул. 1 Травня, 4 Лубенського району Полтавської області.

Головуючий