Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1977/23
Провадження № 2/376/85/2025
У Х В А Л А

"20" січня 2025 р. Сквирський районний суд Київської області у складі:

Головуючого судді - Коваленка О.М.,

за участю секретаря Таранчук В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Сквирі Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ майна, що є у приватній спільній частковій власності та визнання права власності, -

Встановив:

04.07.2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом.

З матеріалів справи вбачається, що повістки суду про виклик до суду надсилалися позивачу ОСОБА_1 по місцю його проживання, що вказаний в позовній заяві: АДРЕСА_1 , де містилось повідомлення про час та місце проведення судового засідання, а саме на 21.07.2023, 11.10.2023, 23.01.2024, 20.01.2025 року, однак у судові засідання ОСОБА_1 не з`явився, не повідомив суду про причини неявки, клопотання по відкладення розгляду справи до суду не надходили.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначається у рішенні Європейського суду з прав людини у справах "Пономарьов проти України" та "Мушта проти України", сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Також відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч.1 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Враховуючи, що позивач у судове засідання повторно не прибув, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, про поважні причини неявки суд не повідомив, враховуючи предмет та підстави поданого позову, з огляду на те, що за наявними матеріалами справи суд позбавлений можливості ухвалити повне, всебічне та обгрунтоване рішення без позивача, тобто його неявка перешкоджає суду ухвалити відповідне рішення, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно положень п.4 ч.1ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачений позивачем сума судового збору поверненню не підлягає.

На підставі п.3 ч.5 ст.12 ЦПК України суд роз`яснює позивачу, що згідно з частиною другою статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 198, 257, 223, 257, 258, 260, 261 ЦПК України, суд

Постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ майна, що є у приватній спільній частковій власності та визнання права власності залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення справи) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: О.М. Коваленко