Справа № 758/8039/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 січня 2025 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

за участю секретаря судового засідання - Волошина А. М.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - Здоровець С.В.,

розглянувши у судовому засіданні заяви ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Громадської організації «Українська агенція з авторських та суміжних прав» про залишення без розгляду позовних вимог ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в інтересах яких діє Громадська організація «Українська агенція з авторських та суміжних прав», до Приватного акціонерного товариства «Телекомпанія «ТЕТ» про стягнення компенсації за бездозвільне публічне сповіщення, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в інтересах яких діє Громадська організація «Українська агенція з авторських та суміжних прав», до Приватного акціонерного товариства «Телекомпанія «ТЕТ» про стягнення компенсації за бездозвільне публічне сповіщення.

Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва від 04.07.2024 року було відкрите провадження у даній справі та справу призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні на 5 серпня 2024 року (а.с.70).

30.07.2024 року до суду надійшов Відзив на позовну заяву, поданий адвокатом Здоровець С.В. в інтересах Приватного акціонерного товариства «Телекомпанія «ТЕТ» (а.с.104-109).

5 серпня 2024 року у підготовче судове засідання сторони не з`явилися, у зв`язку з чим підготовче судове засідання було відкладене на 18.09.2024 (а.с.144).

7 серпня 2024 року до суду надійшла Відповідь на відзив, підготовленаГромадською організацією «Українська агенція з авторських та суміжних прав» (а.с.156-163).

18 вересня 2024 року відбулося підготовче судове засідання, участь у якому взяли представники позивачів та відповідача (а.с.167-168).

За результатом проведеного підготовчого судового засідання суд призначив справу до розгляду по суті на 12.11.2024 (а.с.169).

У судове засідання, призначене на 12.11.2024, з`явився представник відповідача.

Перше судове засідання з розгляду справи по суті було відкладене на 09.01.2025, у зв`язку з першою неявкою позивачів (а.с.171- 172).

Втім, в цей же день 12.11.2024 канцелярією суду були зареєстровані заяви ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ГО «Українська агенція з авторських та суміжних прав» про залишення позову без розгляду. Такі заяви не були розглянуті судом 12.11.2024, оскільки були передані судді вже після проведеного судового засідання (а.с. 182, 183, 184).

09.01.2025 у судове засідання з`явилися представники сторін.

Представник ГО «Українська агенція з авторських та суміжних прав», яка діє від імені позивачів, у судовому засіданні 09.01.2025 підтримала заяви про залишення позову без розгляду. Звертала увагу суду на те, що суд не розпочав розгляд справи по суті, адже 12.11.2024 відклав судовий розгляд справи. Заяви були подані позивачами вчасно, а її участь у даному судовому засіданні виключно для того, щоб підтвердити позицію позивачів.

Представник відповідача у судовому засіданні 09.01.2025 просив відмовити у задоволенні заяви про залишення позову без розгляду, посилаючись на те, що: 1) суд перейшов до розгляду справи по суті, ухваливши 18.09.2024 ухвалу про закінчення підготовчого судового засідання, що відповідно до ст. 257 ЦПК України унеможливлює залишення позовної заяви без розгляду; 2) якщо позивачі передумали позиватися, вони наділені правом подати заяви про відмову від позову, щоб суд закрив провадження у справі, що унеможливіть повторне звернення з аналогічним позовом; 3) у справу вступили нові представники, які після залишення позову без розгляду ймовірно усунуть «недоробки» та подадуть новий позов, що порушить інтереси відповідача.

Заслухавши позиції представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Згідно зі статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на судовий захист.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частин першої - четвертої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 13 ЦПК України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого: суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках; учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Статтею 120 ЦПК України встановлено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Статтею 122 ЦПК України передбачений порядок обчислення процесуальних строків. Приписами статті 123 ЦПК України визначені початок і закінчення процесуальних строків.

Отже нормами процесуального закону чітко визначено строки вчинення процесуальних дій, порядок обчислення, початок відліку та їх закінчення.

Відповідно до статті 198 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Згідно з частиною другою статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Пунктом 5 частини першої статті 257 ЦПК України передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Для вирішення питання про те, коли суд розпочинає розгляд справи по суті, суд враховує нижче наведені норми ЦПК України.

Відповідно до частин першої-третьої статті 217 ЦПК України у призначений для розгляду справи час головуючий відкриває судове засідання та оголошує, яка справа розглядатиметься. Секретар судового засідання доповідає суду хто з учасників судового процесу з`явився в судове засідання, хто з учасників судового процесу бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, чи повідомлено тих учасників судового процесу, хто не з`явився, про дату, час і місце судового засідання у порядку, передбаченому цим Кодексом. З оголошенням головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті.

Отже, зазначеними нормами процесуального права визначений момент початку розгляду справи по суті, а саме з моменту оголошення головуючим судового засідання з розгляду справи по суті відкритим (висновки викладені у подібних ситуаціях у постановах Верховного Суду від 29.11.2018 у справі №910/22824/17, від 13.10.2021 у справі №903/126/21).

Однак, статтею 223 ЦПК України передбачені наслідки неявки у судове засідання учасника справи: суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

У конкретному випадку в день судового засідання 12.11.2024 позивачі подали заяви про залишення позовної заяви без розгляду та не з`явилися у судове засідання. Встановити час фактичної подачі таких заяв до канцелярії не виявляється за можливе.

Заяви були зареєстровані канцелярією суду в системі діловодства суду після 12.50 год. та передані судді для приєднання до матеріалів справи вже після того, як суд відклав розгляд справи та відібрав розписку у представника відповідача про повідомлення йому нових часу та дати судового засідання - 09.01.2025 об 11.30 год. (а.с.173).

Відтак, у конкретній справі, коли заяви про залишення позову без розгляду були подані вже після закінчення підготовчого засідання, однак подані 12.11.2024 в день першого судового засідання з розгляду справи по суті, та ймовірно до відкриття судом такого засідання о 10.04 год. (згідно протоколу судового засідання), суд констатує, що позивачі дотрималися строків вчинення процесуальної дії та своєчасно скористалися своїм правом залишити позов без розгляду.

Протилежний висновок про те, що заяви були подані позивачами після першого судового засідання 12.11.2024 буде припущенням суду, адже сам по собі той факт, що про подачу таких заяв суду стало відомо після засідання 12.11.2024, не свідчить про те, що такі заяви були подані також після судового засідання.

Відтак, з метою недопущення надмірного формалізму, враховуючи, що і дата подачі заяв про залишення позову без розгляду, і дата судового засідання 12.11.2024 однакові, суд вважає за можливе залишити позов без розгляду на підставі п. 5 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Керуючись п.5 ч.1 ст.257, 311 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в інтересах яких діє Громадська організація «Українська агенція з авторських та суміжних прав», до Приватного акціонерного товариства «Телекомпанія «ТЕТ» про стягнення компенсації за бездозвільне публічне сповіщення - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

СуддяТ. В. Войтенко