Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа №279/190/25
Провадження № 2/279/540/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 січня 2025 року м.Коростень

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Івашкевич О.Г., розглянувши позовну заяву у цивільній справі № 279/190/25 за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Коростенської міської ради Житомирської області про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ :

08.01.2025 року до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області із позовом до Територіальної громади в особі Коростенської міської ради Житомирської області про визнання права власності на спадкове майно в інтересах позивача ОСОБА_1 звернувся адвокат Волков С.М.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до вимог ст.185 ЦПК України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 175-177 вказаного Кодексу. Нормами ст.175,177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Дослідивши позовну заяву та долучені до неї документи, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст. 175-177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно п. 3 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Ціна позову - це грошовий вираз майнових вимог позивача. Ціна позову визначається лише щодо майнових вимог, тобто тих вимог, які мають грошову оцінку. Ціну позову визначає позивач у позовній заяві.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Із змісту позовної заяви слідує, що позивачем заявлено позовну вимогу про визнання права власності на нерухоме майно (житловий будинок із надвірними спорудами), отже, вимога є майновою.

Згідно з технічним паспортом на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 домоволодіння складається з житлового будинку, загальною площею 76,2 кв.м, житловою - 55,8 кв.м , має 4 житлові кімнати, кухню, коридор, до будинку належать господарські споруди: сарай-гараж, літня кухня, сарай, навіс, туалет, колодязь та огорожа.

Згідно з п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

За ст. 3 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи або суб`єкта оціночної діяльності).

Судом встановлено, що ціну позову позивач визначив в розмірі 42836,00 гривні, проте жодних доказів на підтвердження дійсної вартості нерухомого майна до матеріалів позовної заяви не надав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зазначено, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17).

Аналіз поданої позовної заяви та доданих до неї документів не дозволяє встановити ціну позову на день її подання відповідно до дійсної вартості спірного майна, а, отже, й перевірити правильність сплаченого позивачем судового збору у розмірі 1211,20 грн.

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без руху, оскільки ціна позову визначена позивачем документально не підтверджена та може відрізнятись від дійсної вартості нерухомого майна. У такому випадку може бути змінений розмір судового збору, у зв`язку з чим позивачу слід усунути недоліки позовної заяви, та надати оцінку вартості нерухомого майна, яка відповідатиме її дійсній (ринковій) вартості, а також докази сплати судового збору у встановленому законом розмірі з урахуванням суми, сплаченої позивачем при поданні позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175-177,185,261,353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Коростенської міської ради Житомирської області, про визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

Надати позивачу 5-денний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки у строк, встановлений судом, то позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві з доданими до неї документами не пізніше 5-ти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Суддя Оксана ІВАШКЕВИЧ