ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

14 січня 2025 року м. Херсон

Єдиний унікальний номер справи: 523/1739/24

Номер провадження: 22-ц/819/32/25

Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого Склярської І.В.,

суддів: Кутурланової О.В., Воронцової Л.П.,

секретар Вєрємєєнко В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , який діє від імені ОСОБА_2 , на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 18 листопада 2024 року у складі судді Майдан С.І., у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

встановив:

Короткий зміст позовної заяви

В лютому 2024 року ОСОБА_1 , який діє від імені ОСОБА_2 , звернувся до суду із позовною заявоюдо ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, у якій просив стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду у розмірі 477 300,26 грн. та моральну шкоду у розмірі 100 000 грн.

Короткий зміст рішення (ухвали) суду першої інстанції

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 18 листопада 2024 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди залишено без розгляду.

Роз`яснено позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , який діє від імені ОСОБА_2 , просить ухвалу Херсонського міського суду Херсонськой області від 18 листопада 2024 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

(1) Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

В обґрунтування доводів апеляційної скарги ОСОБА_1 , який діє від імені ОСОБА_2 , посилається на те, що він дійсно у судових засіданнях 06.08.2024, 02.10.2024 та 18.11.2024 не приймав участі, проте причинами цього стали саме не запрошення його на відеоконференцію організатором.

Зазначив, що 01.08.2024 подав до суду клопотання про його участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та вказав свої реквізитами: електронна адреса - ІНФОРМАЦІЯ_1

02.10.2024 в судове засідання було запрошено на відеоконференцію ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), тобто не представника позивача, оскільки його електронна адреса - ІНФОРМАЦІЯ_1 про що зазначено в клопотанні від 01.08.2024.

Побачивши вище вказану невідповідність в протоколі судового засідання від 02.10.2024, він 14.11.2024 звернувся до суду першої інстанції повторно з клопотанням про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в якому просив провести судове засідання призначене на 18.11.2024 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та вказав свої реквізитами: електронна адреса - ІНФОРМАЦІЯ_1

18.11.2024 в судове засідання було запрошено на відеоконференцію ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), тобто не представника позивача оскільки його електронна адреса - ІНФОРМАЦІЯ_1 про що заначено в клопотанні від 01.08.2024.

(2) Позиція інших учасників справи

Правом на надання відзиву на апеляційну скаргу ОСОБА_4 не скористався. Про процесуальні дії суду апеляційної інстанції був повідомлений у встановленому процесуальним законом порядку.

14.01.2025 року через підсистему «Електронний суд» від адвоката Грицак К.В., яка діє за ордером від 13.01.2025 року в інтересах ОСОБА_3 , надійшло клопотання про відкладення судового засідання внаслідок її захворювання з 13.01.2025 та з посиланням на інші підстави для відкладення судового засідання, які полягають у відсутності доказів направлення апеляційної скарги з додатками іншій стороні, надходження відповідачу лише апеляційної скарги без додатків та викладом позиції щодо добросовісності представника позивача щодо обізнаності з судовими процедурами та обов`язками у тому рахунку, за допомогою яких систем забезпечується відеокнференц зв`язок.

Мотивувальна частина

ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог скарги, колегія суддів апеляційного суду приходить до наступного.

Сторони у судове засідання не з`явилися.

Доводи адвоката Грицак К.В. про наявність підстав для відкладення розгляду справи на іншу дату колегія суддів відхиляє з огляду на таке. Відповідно до положень процесуального закону, явка учасників судового процесу не є обов`язковою, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. Суд апеляційної інстанції залишав апеляційну скаргу ОСОБА_1 , який діє від імені ОСОБА_2 без руху для усунення недоліків щодо недотримання вимог ч.5,6 ст. 43 ЦПК України, які були виправлені, суду надані докази направлення апеляційної скарги відповідачу засобами поштового зв`язку: опис вкладення цінного листа, фінансовий чек відправлення кореспонденції ( а.с.224,225).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ч. ч . 1-3, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам процесуального законодавства оскаржувана ухвала суду першої інстанції не відповідає.

З матеріалів справи вбачається наступне.

01.02.2024 ОСОБА_1., який діє від імені ОСОБА_2 , звернувся до суду із позовною заявоюдо ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, в якій зазначив свою електрону адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с.2)

15.05.2024 ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області відкрито провадження у справі у спрощеному позовному провадженні з викликом сторін та призначено судове засідання на 06 серпня 2024 року о 14:45 год. (а.с. 72).

31.07.2024 ОСОБА_1., який діє від імені ОСОБА_2 , подав до суду клопотання про його участь у судовому засіданні 06.08.2024 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, в якому зазначив свою електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 . та яке сформоване в системі «Електронний суд» 31.07.2024 (а.с. 80, 80 а, 81).

01.08.2024 постановлено ухвалу суду про проведення судового засідання на 06.08.2024 року о 14:45 год. та всіх подальших судових засідань в режимі відеоконференції на базі системи відеоконференцзв`язку ЄСІТС (https:/vkz.court.gov.ua/) з використанням власних технічних засобів представника позивача ОСОБА_1. без вказівки в ній електронної адреси представника позивача (а.с. 83).

Наявність цього процесуального документу в підсистемі «Електронний суд», доступ до якої має адвокат ОСОБА_1. свідчить про його обізнаність про постановлення зазначеної ухвали.

В судове засідання 06.08.2024 сторони не з`явилися, про що свідчить довідка секретаря судового засідання (а.с. 90). Судове засідання призначено на 02.10.2024 що вбачається з судових повісток ( а.с.91-92).

Виклик представника позивача та позивача у судове засідання, призначене на 02.10.2024 року здійснювався шляхом надсилання смс -повідомлення у додаток «Вайбер» без відповідної заяви зазначених осіб про наведений спосіб повідомлення ( а.с.93-94)

В судове засідання 02.10.2024 сторони не з`явилися, про що свідчить довідка секретаря судового засідання (а.с. 103).

Разом з тим, апелянтом додано до апеляційної скарги журнал судового засідання в режимі конференції №3427345 від 02.10.2024 в якому зазначено, що представник позивача не підключився, представник відповідача просила відкласти розгляд справи та розгляд справи відкладено внаслідок зайнятості судді в розгляді кримінальної справи (а.с.207)

Розгляд справи призначено на 18.11. 2024 про що як вбачається з клопотання представника позивача, він був достовірно обізнаний ( а.с.116).

14.11.2024 ОСОБА_1 , який діє від імені ОСОБА_2 , подав до суду клопотання про його участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів на 18.11.2024, в якому зазначив свою електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 . та яке сформоване в системі «Електронний суд» (а.с. 116-117).

18.11.2024 ухвалою суду позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди залишено без розгляду внаслідок повторної неявки позивача до суду незалежно від причин неявки (а.с. 163-165).

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

За правилами пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Залишаючи позовну заяву без розгляду суд першої інстанції посилається на повторну неявку позивача, яким належним чином повідомлений.

Проте, суд першої інстанції не звернув увагу на такі обставини.

У всіх поданих до суду першої інстанції документах представник позивача -адвокат ОСОБА_1 вказував свою електронну адресау - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

та в своїх клопотаннях про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів (від 31.07.2024 та 14.11.2024) зазначив, що він зареєстрований у системі EasyCom за наступними реквізитами: електронна адреса - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Доказів запрошення представника позивача про початок відеоконференції на 06.08.2024 та 02.10.2024 матеріали цивільної справи, сформованої судом першої інстанції, не містять. А з протоколу судового засідання від 18.11.2024 вбачається, що у вказане судове засідання, зокрема, був запрошений на початку конференції - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) (а.с. 158-161).

Доданий апелянтом журнал судового засідання в режимі конференції №3427345 від 02.10.2024 містить посилання на запрошення ОСОБА_1. на початок конференції за адресою -( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) (а.с. 207).

Тобто, наведене свідчить, що представник позивача - ОСОБА_1 запрошувався в судові засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, не за вказаною ним у клопотаннях про участь у розгляді справи у режимі відеоконференції та інших документах електронною адресою ІНФОРМАЦІЯ_1 , а за електронною адресою ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

Таким чином, враховуючи встановлені обставини щодо неналежного виклику (запрошення) представника позивача у судові засідання, колегія суддів дійшла висновку про відсутність у суду першої інстанції підстав для ухвалення судового рішення про залишення позову без розгляду.

Частиною 2 статті 212 ЦПК України учаснику справи надано право звернутися до суду з заявою про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Відповідно до ч.5 ст. 212 ЦПК України ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, його представник, який подав відповідну заяву, крім випадку коли суд після призначення судового засідання чи під час такого засідання втратив технічну можливість забезпечити проведення відеоконференції.

Наведене свідчить, що лише запрошення учасника справи до конференції за належною електронною адресою, а саме такою, що зазначена ним у відповідних клопотаннях, є підставою вирішення питання наслідків неявки (не участі) у судовому засідання.

Запрошення представника позивача до конференції для участі у судовому засіданні за електронною адресою ним не зазначеною у клопотаннях про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не може вважатися належним, а тому відсутні підстави виснувати про неявку представника позивача, як підстави для залишення позовної заяви без розгляду .

Щодо суті апеляційної скарги

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Оскільки, Херсонський міський суд Херсонської області постановив ухвалу від 18 листопада 2024 року з порушенням норм процесуального права, ухвала підлягає скасуванню в порядку, визначеному ст. 379 ЦПК України, з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 382, 383 ЦПК України, суд,

постановив :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1, який діє від імені ОСОБА_2 , на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 18 листопада 2024 року - задовольнити.

Ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 18 листопада 2024 року - скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 14 січня 2025 року.

Головуючий І.В. Склярська

Судді: Л.П. Воронцова

О.В. Кутурланова