КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер апеляційного провадження: 22-ц/824/995/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2025 року м. Київ

справа № 369/6834/22

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді-доповідача Ящук Т.І.,

суддів Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.,

перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , яка подана представником Буток Євгенієм Євгенійовичем , на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 липня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Страхова компанія «Мега-Гарант», ОСОБА_1 , про стягнення несплаченої частини страхового відшкодування та шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

встановив:

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 липня 2023 року стягнуто з АТ «Страхова компанія «Мега-Гарант» на користь ОСОБА_3 несплачену частину страхового відшкодування у розмірі 52041,17 грн, страхове відшкодування у розмірі 3490,00 грн., судові витрати у розмірі 9403,34 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 різницю між розміром фактичної шкоди та розміром страхового відшкодування у розмірі 85368,06 грн. моральну шкоду у розмірі 10000,00 грн., судові витрати у розмірі 16149,24 грн.

Не погоджуючись з рішенням, 19 квітня 2024 року представник ОСОБА_1 - Буток Є.Є. надіслав апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду.

29 квітня 2024 витребувано з Києво-Святошинського районного суду Київської області матеріали цивільної справи №369/6834/22, які надійшли до суду апеляційної інстанції 16 травня 2024 року.

Обґрунтовуючи поважність пропуску строку на апеляційне оскарження в клопотанні представник ОСОБА_1 - Буток Є.Є. посилався на те, що станом на час подання апеляційної скарги копію оскаржуваного рішення не було вручено скаржнику, з рішенням суду скаржник ознайомилась 27 березня 2024 року.

Однак, зазначені обставини не можуть бути визнані судом поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження рішення, враховуючи наступне.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: зокрема, на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Частиною 1 статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження повинно містити обґрунтування причин поважності пропуску цього строку та зазначення доказів на підтвердження таких причин.

Поважними причинами пропуску процесуального строку вважаються такі обставини, за яких своєчасне пред`явлення скарги стає неможливим або утрудненим, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, що не залежать від волі особи.

Лише наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку з поважних причин.

Саме на скаржника покладено обов`язок доведення наявності в нього об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав на оскарження судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване рішення ухвалено Києво-Святошинським районним судом Київської області 12 липня 2023 року за відсутності учасників справи, які в судове засідання не з`явились.

Повний текст рішення виготовлено 20 грудня 2023 року.

З Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 липня 2023 року судом надіслано до реєстру для оприлюднення 28 грудня 2023 року, зареєстровано 29 грудня 2023 року, забезпечено надання загального доступу 01 січня 2024 року.

Відповідно до довідки про доставку електронного документу - рішення від 12 липня 2023 року було надіслано одержувачу ОСОБА_1 на електронну адресу « ІНФОРМАЦІЯ_1 » 28 грудня 2023 року о 17 год. 35 хв. та доставлено до скриньки 28 грудня 2023 року о 18 год. 03 хв. (а.с. 218).

Відповідно до довідки про доставку електронного документу - рішення від 12 липня 2023 року було надіслано одержувачу Буток Є.Є. на електронну адресу « ІНФОРМАЦІЯ_2 » 28 грудня 2023 року о 17 год. 35 хв. та доставлено до скриньки 28 грудня 2023 року о 18 год. 03 хв. (а.с. 221).

Суд, звертає увагу на те, що електронні адреси ОСОБА_1 « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та її представника Буток Є.Є. « ІНФОРМАЦІЯ_2 » вказані у всіх поданих до суду процесуальних документах, зокрема, у клопотанні про призначення судової автотоварознавчої експертизи, та у апеляційній скарзі.

Верховний Суд у постанові від 30 листопада 2022 року по справі № 759/14068/19 дійшов висновку: якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Враховуючи положення ст. 354 ЦПК України, відповідач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга була подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З огляду на вищевикладені вимоги ст. 354 ЦПК України та п. 5 ч.6 ст. 272 ЦПК України, оскільки позивач отримав копію повного рішення суду 29 грудня 2023 року, то право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 має у разі подання апеляційної скарги до 29 січня 2024 року.

Однак, з апеляційною скаргою представник скаржника звернувся лише 19 квітня 2024 року, пропустивши строк, встановлений ст. 354 ЦПК України.

Представник відповідача в клопотанні не посилається на обставини та докази, які підтверджують неможливість звернення до суду з апеляційною скаргою у строк, встановлений ст. 354 ЦПК України, у період, що перевищує 30 днів з дня отримання копії оскаржуваного рішення суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 травня 2024 року апеляційну скаргу залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали - для подання обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження.

З матеріалів справи вбачається, електронний примірник ухвали від 27 травня 2024 року було надіслано 28 травня 2024 року скаржнику та його представнику засобами електронного зв`язку на електронні адреси вказані у всіх поданих до суду процесуальних документах, зокрема, у клопотанні про призначення судової автотоварознавчої експертизи, та у апеляційній скарзі.

Проте, ухвалу від 27 травня 2024 року про залишення без руху апеляційної скарги виконано скаржником або його представником не було, у зв`язку з чим 09 липня 2024 року о 17 год. 30 хв. повторно надіслано електронний примірник ухвали скаржнику та о 17 год. 31 хв. її представнику, доставлено скаржнику 09 липня 2024 року о 17 год. 32 хв. та її представнику 17 год. 51 хв.

02 вересня 2024 року судом повторно було надіслано копію ухвали скаржнику та її представнику засобами поштового та електронного зв`язку на їх електронні адреси о 09 год. 00 хв. та о 09 год. 01 хв., доставлено 02 вересня 2024 року о 11 год. 01 хв.

Конверт адресований ОСОБА_1 повернувся до суду без вручення з відміткою АТ «Укр пошта» «адресат відсутній за вказаною адресою», а також конверт адресований її представнику адвокату Буток Є.Є. повернувся без вручення з відміткою АТ «Укр пошта» «за закінченням терміну зберігання».

В апеляційній скарзі зазначено контактний номер мобільного телефону представника скаржника: НОМЕР_1 , на який здійснювався 02 грудня 2024 року дзвінок з метою належного повідомлення представника скаржника про наявність ухвали від 27 травня 2024 року про усунення недоліків, повторне надсилання рекомендованого листа, про що було повідомлено представника скаржника особисто.

03 грудня 2024 року судом повторно надіслано копію та електронний примірник ухвали скаржнику та її представнику скаржника засобами поштового та електронного зв`язку. Електронний примірник ухвали про залишення без руху доставлено адвокату Буток Є. Є. 03 грудня 2024 року о 14 год. 34 хв., а скаржнику ОСОБА_1 03 грудня 2024 року о 14 год. 33 хв.

В заяві про ознайомлення з матеріали справи (а.с.224 том 1) зазначено контактний номер мобільного телефону скаржника: НОМЕР_2 , на який здійснювався 05 грудня 2024 року дзвінок з метою належного повідомлення скаржника про наявність ухвали від 27 травня 2024 року про усунення недоліків, повторне надсилання рекомендованого листа, про що було повідомлено скаржника особисто.

Однак конверт адресований ОСОБА_1 разом з поштовим рекомендованим повідомленням повернувся 31 грудня 2024 року без вручення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», а також повернувся без врученя конверт, адресований її представнику адвокату Буток Є.Є., з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Отже, судом апеляційної інстанції вичерпані всі можливості щодо направлення та повідомлення особі, яка подала апеляційну скаргу та її представника, про ухвалу Київського апеляційного суду від 27 травня 2024 року про надання строку для усунення недоліків.

Згідно з п.п. 3,4 ч.8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно з ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки («Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України»).

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Таким чином, оскільки зазначені в апеляційній скарзі причини пропуску строку на апеляційне оскарження є неповажними, а на виконання ухвали Київського апеляційного суду від 27 травня 2024 року скаржник або її представник не подали обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 липня 2023 року, із зазначенням поважних причин пропуску такого строку, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 358 ЦПК України,

ухвалив:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка подана представником Буток Євгенієм Євгенійовичем , на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 липня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Страхова компанія «Мега-Гарант», ОСОБА_1 , про стягнення несплаченої частини страхового відшкодування та шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її прийняття.

Суддя - доповідач: Ящук Т.І.

Судді: Кирилюк Г.М.

Рейнарт І.М.