У Х В А Л А

Іменем України

30 грудня 2025 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., вирішуючи питання про прийняття позовної заяви ОСОБА_1 до Голови Касаційного цивільного суду Верховного Суду України про стягнення моральної шкоди та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

До Деснянського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Голови Касаційного цивільного суду Верховного Суду України про стягнення моральної шкоди та зобов`язання вчинити дії.

Вивчивши матеріали позовної заяви разом з додатками, з урахуванням підстав та предмету позову, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної безпеки такого порушення.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Згідно з вимогами ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Особа, яка вважає, що її права порушено може скористатись лише конкретним способам захисту свого права.

З позовної заяви вбачається, що позивачем в порядку цивільного судочинства заявлено вимоги до Голови Касаційного цивільного суду Верховного Суду України про стягнення спричиненої йому моральної шкоди та зобов`язання безпосередньо відповідача надати обгрунтовані відповіді на звернення позивача.

Згідно ухвали судді Деснянського районного суду м.Києва від 29.09.2025 Позовну заяву ОСОБА_1 до Голови Касаційного цивільного суду Верховного Суду України про стягнення моральної шкоди та зобов`язання вчинити дії було повернуто позивачу.

Постановою Київського апеляційного суду від 05.12.2025 ухвалу судді Деснянського районного суду м.Києва від 29.09.2025 було скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Як зазначено колегією суддів у вищевказаній постанові, згідно із частиною п`ятою статті 21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 28 квітня 2020 року у справі № 607/15692/19 зазначила, що відшкодування моральної шкоди є одним із способів захисту цивільних прав та інтересів (пункт 9 частини другої статті 16 ЦК України). Проте таку вимогу справді не завжди можна розглядати за правилами цивільного судочинства. Так, вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства (частина п`ята статті 21 КАС України).

Нормами ч. 6 ст. 13 ЗУ "Про судоустрій і статус суддів" визначено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

У рамках цивільного процесу суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному процесі в силу положень статті 19 КАС України.

Така правова позиція висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 січня 2020 року у справі № 813/1045/18, а також у постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 січня 2019 року у справі № 371/957/16-а та від 06 лютого 2019 року в справі № 346/2888/16-а.

Отже, зазначена позивачем вимога про відшкодування моральної шкоди безпосередньо пов`язана із вимогою вирішити публічно-правовий спір.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Відповідно до частин першої, третьої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Таким чином, із системного аналізу вищенаведених законодавчих приписів вбачається, що у порядку адміністративного судочинства захисту підлягають права та охоронювані законом інтереси осіб у сфері публічно-правових відносин, які є складовою частиною правових відносин, що виникають у суспільстві.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.03.2019 (справа №823/359/18).

Отже, з позовної заяви та доданих до неї документів вбачається публічно-правовий спір між фізичною особою із суб`єктом владних повноважень, а саме щодо відшкодування моральної шкоди, пов`язаної із здійсненням управлінських функцій Головою Касаційного цивільного суду Верховного Суду, що полягали у ненаданні відповіді на звернення позивача.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Разом з тим, судом роз`яснюється позивачу, що він має право на звернення з адміністративним позовом до відповідача про відшкодування моральної шкоди та зобов`язання вчинити дії та надати обгрунтовані відповіді на його звернення, саме в порядку адміністративного судочинства, визначеному КАС України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 19, 21 КАС України, ст.ст. 4, 15, 19, 186 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Голови Касаційного цивільного суду Верховного Суду України про стягнення моральної шкоди та зобов`язання вчинити дії.

Роз`яснити позивачу, що він має право на звернення з адміністративним позовом до відповідача про відшкодування моральної шкоди та зобов`язання вчинити дії та надати обгрунтовані відповіді на його звернення, саме в порядку адміністративного судочинства, визначеному КАС України.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Повний текст ухвали виготовлено 30.12.2025.

Суддя: Т.А. Зотько