441/2218/25 2/441/1248/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

29 грудня 2025 року Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючої судді Перетятько О.В.,

з участю секретаря Сороки М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Городок Львівської області цивільну справу за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Мартин Віри Іванівни до Городоцької міської ради Львівської області про визначення додаткового строку для прийняття спадищини, -

в с т а н о в и в :

адвокат Мартин В.І. в інтересах ОСОБА_1 звернулась до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилась спадщина на спадкове майно земельну ділянку, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що на території Городоцької міської ради Львівської області (с. Керниця), площею 0, 0505 га, яка належала спадкодавцю ОСОБА_2 на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії ЛВ № 3430, виданого 15 травня 1996 року, на підставі рішення Керницької сільської Ради народних депутатів від 30 листопада 1995 року та зареєстрованого в Книзі записів державних актів за № 2170. Спадщину після смерті матері прийняв її чоловік батько позивачки ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позивачка звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , між тим, 21 серпня 2025 року нотаріусом їй відмовлено у вчиненні вказаної нотаріальної дії, у зв?язку з пропуском строку прийняття спадщини, що ОСОБА_1 пропустила строк з поважних причин, зокрема через захворювання на ГРВ, мала ускладнення та тривало перебувала на лікуванні. Просила позов задовольнити - ухвалити рішення про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 батька ОСОБА_3 , терміном у три місяці.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, представник ОСОБА_4 подала до суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримала з мотивів, наведених у позові, просила його задовольнити, а справу розглядати без її участі.

Представник відповідача Городоцької міської ради Львівської області - міський голова Ременяк В.В. у заяві від 06 листопада 2025 року вимоги не заперечив, просив про розгляд справи за відсутності представника.

Згідно з частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Вивчивши позовну заяву, матеріали справи, суд приходить переконання про відмову у позові.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Із копій свідоцтва про народження Серія НОМЕР_1 , свідоцтв про укладення шлюбу Серія НОМЕР_2 та Серія НОМЕР_3 убачається, що ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Як убачається із копії свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_4 ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на спадкове майно земельну ділянку, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що на території Городоцької міської ради Львівської області (с. Керниця), площею 0, 0505 га, яка належала спадкодавцю ОСОБА_2 на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії ЛВ № 3430, виданого 15 травня 1996 року, на підставі рішення Керницької сільської Ради народних депутатів від 30 листопада 1995 року та зареєстрованого в Книзі записів державних актів за № 2170.

Спадщину після смерті ОСОБА_2 прийняв її чоловік батько позивачки ОСОБА_3 .

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що убачається із копії свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_5 .

Згідно Інформаційних довідок зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 82510573 та № 82510517 від 11 вересня 2025 року, а також Інформаційних довідок зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 82510580 та № 82510525 від 11 вересня 2025 року, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 та ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , спадкових справ не заведено, свідоцтва про право на спадщину не видавались, заповіти спадкові договори відсутні.

Отже строк для прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , закінчився 04 листопада 2016 року.

Частина перша статті 58 Конституції України визначає, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Частинами першою, третьою статті 5 ЦК України передбачено, що акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності; якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.

Згідно положень статей 1216, 1217, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 визначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17 липня 1997 року № 475/97- ВР), кожній особі гарантовано право на справедливий і відкритий розгляд при визначенні її громадських прав і обов`язків впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону. Суд вважає, що в межах наданих ним повноважень судом створені належні умови для надання сторонами доказів, заявлення клопотань витребування додаткових доказів.

Із змісту постанови приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Іваненко Н.М. № 73/02-31 від 21 серпня 2025 року, вбачається, що позивачці у видачі Свідоцтва про право на спадщину на після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , відмовлено, з підстав пропуску строку для прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, що викладена у справі (ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17 жовтня 2018 року) лише незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини може бути підставою для задоволення таких вимог.

В даному випадку такий часовий проміжок є значним, а саме понад дев`ять років.

Покликання позивачки про захворювання на ГРВ та перебування на лікуванні безперервно, впродовж дев`яти років, після смерті батька ОСОБА_3 , належними та допустимими доказами не підтверджені.

За таких обставин, позовні вимоги представника ОСОБА_1 адвоката Мартин В.І. щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є необґрунтованими, зібрані по справі докази оцінені судом належним чином кожен окремо, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, встановлені судом обставини свідчать про те, що у суду немає підстав для задоволення позовних вимог про визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Керуючись ст. 12, 89, 141, 211, 247, 258, 259, 265, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

у позові представника ОСОБА_1 адвоката Мартин Віри Іванівни до Городоцької міської ради Львівської області про визначення додаткового строку для прийняття спадищини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Перетятько О.В.