Справа № 405/6340/25
Провадження №2/405/2121/25
У Х В А Л А

15 жовтня 2025 року Суддя Подільського районного суду міста Кропивницького Іванова Л.А., при вирішенні питання про прийняття до розгляду та відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ТОВ «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України», ТОВ «Газорозподільні мережі України», АТ «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» про визнання протиправною бездіяльності та відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Подільського районного суду міста Кропивницького з позовом до відповідачів ТОВ «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України», ТОВ «Газорозподільні мережі України», АТ «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України», в якому просить:

визнати протиправною бездіяльність ТОВ «Газорозподільні мережі України» щодо не встановлення в квартиру АДРЕСА_1 газового лічильника до 01 січня 2023 року відповідно до статті 6 Закону України «Про забезпечення комерційного обліку природного газу», яким зобов`язано суб`єкти господарювання, що здійснюють розподіл природного газу на відповідній території, забезпечити встановлення лічильників газу для населення, що проживає у квартирах та приватних будинках, в яких газ використовується та зобов`язати їх встановити газовий лічильник в зазначену квартиру за власний рахунок;

визнати протиправними дії ТОВ Газопостачальна компанія «Нафтогаз України» щодо нарахування на особовий рахунок № НОМЕР_1 оплати за неспожитий газ в сумі 7964,46 грн. (рахунок за спожитий газ за липень 2025) та зобов`язати виключити всю заборгованість на цьому рахунку станом на цей час в повному обсязі;

визнати протиправною діяльність ТОВ «Газорозподільні мережі України» щодо нарахування на особовий рахунок № НОМЕР_2 за послуги розподілу природного газу, якої не здійснюється, в розмірі 925,18 коп. (рахунок за послуги з розподілу газу за серпень 2025) та зобов`язати виключити всю заборгованість на цей час на цьому рахунку в повному обсязі;

визнати протиправною бездіяльність компанії АТ «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» щодо не реагування на порушення законності щодо неї (позивача) іншими відповідачами, та зобов`язати відреагувати належним чином на порушення законності з їх боку по всіх викладених нею (позивачем) фактах;

зобов`язати відповідачів відповідно до ст.23 ЦК України, солідарно відшкодувати завдану їй ( ОСОБА_1 ) моральну шкоду внаслідок порушення її прав в розмірі 79 644 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

При цьому, позовна заява, яка є заявою по суті справи, та з якою позивач звертається до суду та в якій викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування, повинна відповідати вимогам, зазначеним у ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Зокрема, відповідно до п. 2 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В порушення зазначених процесуальних норм, позовна заява не містить повного найменування відповідачів ТОВ «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України», ТОВ «Газорозподільні мережі України», АТ «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України», а також відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, як позивача так і відповідачів.

Крім того, відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Тобто, зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу позивача у прохальній частині позову.

Також, відповідно до ст.50 ЦПК України позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно.

Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Окрім того, відповідно до ч.1 ст.188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога позивача, як заінтересованої особи та зміст порушеного права і характер правопорушення, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, які пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Тим самим, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Доказами відповідно до ст.76 ЦПК України є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), на яких ґрунтуються вимоги і заперечення учасників справи, а також інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Таким чином, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, при цьому, однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів); однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

В свою чергу, порушення правил об`єднання позовних вимог, крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 ЦПК України, може мати наслідком для повернення позовної заяви на підставі п.2 ч.4 ст.185 ЦПК України.

З огляду на зазначене, позивачу слід належним чином обґрунтувати, що в поданій до суду одній позовній заяві до трьох різних відповідачів нею об`єднано позовні вимоги, які пов`язані між собою підставою виникнення, підставами позову та поданими доказами.

Крім того, відповідно до пунктів 2, 11 частини третьої статті 2 ЦПК України повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

За приписами частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року в справі № 199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зроблено висновок про те, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.

Використання одними учасниками судового процесу та їхніми представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності цих осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства, а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, заходи, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Аналогічно Європейський суд з прав людини (далі -ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див., ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02).

Так, проаналізувавши позовну заяву, встановлено, що у поданій позовній заяві позивач ОСОБА_1 використовує висловлювання, які є недопустимими під час написання ділових документів та, зокрема, в тексті позовної заяви містяться такі висловлювання, як : «похована, як годиться за християнським обрядом (головою на захід-ногами на схід)», «пасланці сатани», «посіпаки», «борги контора пише», «теорія здирництва», «гнобити», «пишуться борги», «герої газівники», "понятіями", «бажають нажитися на нещасній жінці та воїнів ЗСУ», «самі заброньовані від призову, сидячи на золотих унітазах і отримуючи зарплатню, вищу ніж у Президента воюючої держави», «вибивають неіснуючі борги», «вимагання з мене та мертвої матері», «дійти до такого маразму», «мертва ОСОБА_2 споживає їхні послуги на тому світі», «мертвий споживач», «безглуздя», «потойбіччя», «епогей божевілля», «пишуть зі стелі», «вимагають спочатку від мертвої», «підписував це марево».

Тим самим, позивачу ОСОБА_1 необхідно подати позовну заяву в новій редакції без використання висловлювань емоційно-публіцистичного характеру та надати копії цієї позовної заяви в новій редакції відповідно до кількості учасників справи або ж у випадку подання позовної заяви в електронній формі, - надати докази надсилання її іншим учасникам справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Окремо судом відзначається, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава - учасниця цієї Конвенції має право встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити перетворення судового процесу у безладний рух, у зв`язку з чим залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо), не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Враховуючи, що дана позовна заява, подана позивачем ОСОБА_1 без додержання вимог, викладених в ст.175 ЦПК України, то відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.175, ч. 1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України,-

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України», ТОВ «Газорозподільні мережі України», АТ «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» про визнання протиправною бездіяльності та відшкодування моральної шкоди,- залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Запропонувати позивачу ОСОБА_1 в установлений строк виправити зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки позовної заяви, подавши позовну заяву в новій редакції без використання в ній висловлювань емоційно-публіцистичного характеру, яка повинна містити, в т.ч., повне найменування відповідачів ТОВ «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України», ТОВ «Газорозподільні мережі України», АТ «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України», а також містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, як позивача так і відповідачів, належним чином обґрунтувати, що в поданій до суду одній позовній заяві до трьох різних відповідачів об`єднано позовні вимоги, які пов`язані між собою підставою виникнення, підставами позову та поданими доказами, надавши копії позовної заяви в новій редакції відповідно до кількості учасників справи або ж у випадку подання позовної заяви в електронній формі, - докази надсилання її іншим учасникам справи.

В разі невиконання вказаних вимог позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Подільського

районного суду

міста Кропивницького Лілія Андріївна Іванова