Провадження №2/367/7346/2025
РІШЕННЯ

Іменем України

29 грудня 2025 року місто Ірпінь

Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Білогруд О.О.,

за участі секретаря судового засідання Гончаренко Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Ірпінського міського суду Київської області позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

установив:

позивачкою подано до суду позовну заяву про розірвання шлюбу з ОСОБА_2 . В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 23.10.2010 між нею та відповідачем ОСОБА_2 укладено шлюб, який зареєстрований у відділі актів громадянського стану, про що свідчить свідоцтво про реєстрацію шлюбу Серії НОМЕР_1 видане 23.10.2010. Від шлюбу подружжя має неповнолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 виданого Виконавчим комітетом Гостомельської селищної ради міста Ірпеня Київської області 05.07.2011. Відповідно до Витягу з реєстру Гостомельської територіальної громади № 2025/015628152 від 23.10.2025 та Витягу з реєстру Гостомельської територіальної громади № 2025/015627807 від 23.10.2025 дитина зареєстрована та проживає з позивачкою за адресою: АДРЕСА_1 . З травня 2023 року подружжя не проживає разом, сім?я перестала існувати. За глибоким переконанням позивачки подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає. Протягом останніх років постійно виникали сварки, внаслідок того, що кожен з подружжя має різні погляди на сімейне життя та ведення спільного господарства. У зв`язку з цим припинилися шлюбні стосунки, перестали вести спільне господарство і вирішили розірвати шлюб. Спору щодо поділу спільного сумісного майна подружжя у нас немає, після розірвання шлюбу дитина буде проживати із позивачкою. На підставі викладеного позивачка просила шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвати.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано для розгляду судді Білогруд О.О. Ухвалою судді від 20.11.2025 відкрито провадження у справі, постановлено розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначено до розгляду на 23.12.2025.

У судове засідання 23.12.2025 сторони не з`явилися.

23.12.2025 від позивачки до суду надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити, також просила залишити шлюбне прізвище. 23.12.2025 до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_2 про проведення судового засідання у його відсутність, проти розірвання шлюбу з ОСОБА_1 не заперечував.

Враховуючи позицію сторін, керуючись статтею 223 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), суд вважає можливим провести судове засідання без участі сторін на підставі наявних у справі доказів.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (частина друга статті 247 ЦПК України).

Частиною восьмою статті 279 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Оскільки відповідач звернувся до суду із заявою, в якій зазначив про визнання позовних вимог, суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, в зв`язку з чим є підстави для ухвалення судового рішення у справі.

За частиною четвертою статті 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

За таких умов відмінність між датою судового засідання про час та місце якого учасники справи були належним чином повідомлені, та датою складання повного судового рішення не свідчить про порушення порядку повідомлення учасників справи про час та місце проведення судового засідання, що узгоджується з позицією Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду Верховного Суду, викладеної у постанові від 05.09.2022 у справі № 1519/2-5034/11 (провадження 61-175сво21).

Фактичні обставини встановлені судом.

ОСОБА_1 23.10.2010 зареєструвала шлюб з ОСОБА_2 у виконавчому комітеті Гостомельської селищної ради міста Ірпеня Київської області, про що 23.10.2010 складено відповідний актовий запис за № 77. Після реєстрації шлюбу прізвище чоловіка - ОСОБА_4 , дружини - ОСОБА_4 . Указане підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 у позивача з відповідачем народилась дочка - ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 05.07.2011.

Відповідно до статті 16 Загальної декларації прав людини від 10.12.1948, чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Шлюб може укладатися тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються. Сім`я є природним і основним осередком суспільства і має право на захист з боку суспільства та держави.

Відповідно до частини третьої статті 105 Сімейного кодексу України (далі СК України), шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги статті 110 Сімейного кодексу України.

Відповідно до частини першої статті 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно з частиною першою статті 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до частини третьої статті 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання (частина друга статті 104 СК України).

Відповідно до частини другої статті 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (стаття 113 СК України).

Відповідно до частини другої статті 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Відповідно до частини другої статті 115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Відповідно до частини третьої статті 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Згідно з положеннями частини четвертої статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, перевіривши фактичні обставини справи письмовими доказами, враховуючи, що регулювання шлюбно - сімейних відносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаємопорозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи його розірвання, тобто шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, а примушування до шлюбу не допускається, враховуючи, що сторони ініціативи щодо примирення не проявили, навпаки на полягали на його розірванні, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

За клопотанням позивачки їй слід залишити слюбне прізвище " ОСОБА_4 ".

Клопотань про вирішення питань щодо судових витрат сторонами не заявлено.

З урахуванням наведеного‚ на підставі статей 24, 56, 105, 110, 112 Сімейного кодексу України та керуючись статтями 12, 19, 76-81, 258-259, 263-265, 273, 280, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 23 жовтня 2010 року, між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (дошлюбне прізвище - ОСОБА_5 ), уродженкою міста Рівне, Україна, та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженцем міста Київ, Україна, зареєстрований виконавчим комітетом Гостомельської селищної ради міста Ірпеня Київської області, за актовим записом № 77, - розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачці ОСОБА_1 залишити шлюбне прізвище « ОСОБА_4 ».

Після набрання законної сили рішення суду про розірвання шлюбу направити до органу Державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reyestr.court.gov.ua.

Повний текст рішення складено та підписано 29.12.2025.

ПОЗИВАЧ: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 ;

ВІДПОВІДАЧ: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 .

Суддя О.О. Білогруд