справа № 753/3103/24
провадження № 2-о/753/854/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" грудня 2025 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Коренюк А.М., вивчивши клопотання ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Орган опіки й піклування Дарницької районної в м.Києві державної адміністрації, про продовження строку дії рішення Дарницького районного суду м.Києва від 04 березня 2025 року про визнання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна над недієздатною особою, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на стадії виконання рішення суду у електронній формі звернувся до суду із клопотанням від 12.12.2025 року, яке надійшло до суду 15.12.2025 року, передане судді 22.12.2025 року, про продовження строку дії рішення Дарницького районного суду м.Києва від 04 березня 2025 року, яке набуло чинності 03 квітня 2025 року, про визнання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна над недієздатною особою.

Відповідно до ст.299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із урахуванням стану її здоров`я.

Для визначення фактичної можливості такої особи з`явитися в судове засідання, а також про можливість особисто дати пояснення по суті справи у разі необхідності суд може призначити відповідну експертизу.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, якимзокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Дослідивши матеріали клопотання, наявні правові підстави для його повернення заявнику без розгляду, виходячи із наступного.

Розділом VI ЦПК України визначено компетенцію загального суду щодо вирішення питань, які виникають на стадії виконання рішення суду.

Ч.1 ст.183 ЦПК України передбачені вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Відповідно до ч.2 ст.183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).Частину другу статті 183 доповнено абзацом другим згідно із Законом № 460-IX від 15.01.2020.

Водночас, з матеріалів клопотання вбачається, що до нього не додано докази надіслання (надання) заявником всім іншим учасникам провадження поданої до суду заяви - всім заінтересованим особам, на права та обов`язки яких впливають правовідносини (особа, стосовно якої розглядається клопотання про продовження строку дії рішення Дарницького районного суду м.Києва від 04 березня 2025 року про визнання недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна над недієздатною особою (ОСОБА_3 ),ОСОБА_1 , Орган опіки й піклування Дарницької районної в м.Києві державної адміністрації), й не зазначено про таких, що підтверджується відсутністю вказаних доказів у додатках до такої заяви (відсутні опис документів про направлення заяви із доданими до нього документами адресатам, платіжні документи про здійснення відправлення кореспонденції засобами поштового зв`язку із зазначенням переліку найменувань відправленої кореспонденції), а із наданої заявником клопотання не встановлено дотримання ч.2 ст.183 ЦПК України та вказує на недотримання вказаної норми.

Відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 року, розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" і підтверджує факт надання послуги відділенням зв`язку.

Згідно з п.п.59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення документів учасникам провадження може бути лише бланк опису вкладення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фінансовим чеком про відправлення.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року в справі №161/4985/17 (провадження № 14-71 цс19) вказано, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи: позовній заяві; відзиві на позовну заяву (відзиві); відповіді на відзив; запереченнях; поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву (частини перша та друга статті 174 ЦПК України). Заяви по суті справи мають бути оформлені згідно з вимогами статей 175-181 ЦПК України.

Щодо процесуальних питань при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань (частина перша статті 182 ЦПК України), які у разі подання у письмовій формі повинні бути оформлені згідно з вимогами статті 183 ЦПК України.

Копії доказів, що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними (частина дев`ята статті 83 ЦПК України).

Відповідно до ч.4 ст.183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

За таких обставин суддя вважає за необхідне заяву повернути без розгляду у силу ч.4 ст.183 ЦПК України.

При цьому суд враховує прецедентну практику Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедент ними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

На підставі вищевикладеного, п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, керуючись ст.ст. 183, 185, 259-260, 352-355 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ :

Клопотання ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Орган опіки й піклування Дарницької районної в м.Києві державної адміністрації, про продовження строку дії рішення Дарницького районного суду м.Києва від 04 березня 2025 року про визнання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна над недієздатною особою, - повернути без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для залишення такої заяви без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції - Київського апеляційного суду.

СУДДЯ: