Провадження № 22-ц/801/88/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції Федчишен С. А.
Доповідач:Сало Т. Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 січня 2025 рокуСправа № 127/22068/24м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі: головуючого судді Сала Т.Б., суддів Берегового О.Ю., Панасюка О.С., секретар Луцишин О.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 24 жовтня 2024 року, ухвалене суддею Федчишеним С.А. в м. Вінниці, повне рішення складено 28 жовтня 2024 року, в цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Жмеринська міська рада Вінницької області, ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин,

встановив:

У липні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаною заявою, в якій просив встановити факт, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , дійсно являється тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Браїлів Жмеринського району Вінницької області померла його тітка - ОСОБА_3 . До дня своєї смерті тітка проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 ), і на час відкриття спадщини з нею ніхто не був зареєстрований.

Чоловік ОСОБА_3 - ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в смт. Браїлів. До дня своєї смерті ОСОБА_4 проживав та був зареєстрований за цією ж адресою, на час відкриття спадщини з ОСОБА_4 була зареєстрована його дружина, яка фактично прийняла спадщину після смерті чоловіка, однак не оформила своїх спадкових прав.

Спадщину після смерті ОСОБА_4 прийняла його дружина ОСОБА_3 на підставі ч. З ст. 1268 ЦК України.

Із заведеної після смерті ОСОБА_3 спадкової справи слідує, що єдиним спадкоємцем померлої за законом є ОСОБА_1 , що також підтверджує факт відсутності інших спадкоємців, що претендують на прийняття спадщини після смерті тітки.

При цьому, 09 липня 2020 року ОСОБА_3 склала заповіт, яким усе своє майно заповідала онукові ОСОБА_2 , однак, останній спадщину після смерті ОСОБА_3 не прийняв, з відповідною заявою до нотаріальної контори не звертався, на час відкриття спадщини він з спадкодавицею не проживав.

Докази родинних відносин між заявником та його тіткою ОСОБА_3 відсутні, а саме відсутнє свідоцтво про народження його батька ОСОБА_5 . У зв`язку з відсутністю документа, що підтверджує родинні зв`язки заявник не може оформити спадщину після тітки, як спадкоємець за законом. При зверненні до Другої Жмеринської державної нотаріальної контори із заявою на отримання свідоцтва про право на спадщину, нотаріус 25 червня 2024 року винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії через відсутність можливості підтвердження факту родинних відносин між спадкодавицею ОСОБА_3 та спадкоємцем ОСОБА_1 ..

ОСОБА_1 зазначає, що його батько ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , в рік страшного голодомору в Україні, в тому числі на Вінниччині. Свідоцтво про народження батька не зберіглося і відновити його станом на сьогодні неможливо, оскільки відповідно до довідки Державного архіву Вінницької області № 08-2936/7 від 28 грудня 2023 року книги актових записів про народження громадян по с. Москалівка Жмеринського району Вінницької області, за 1933 рік в архіві на зберіганні немає.

Встановлення факту родинних відносин в даному випадку можливе лише в судовому порядку. Без встановлення даного юридичного факту заявник не має можливості оформити спадщину після смерті тітки, як спадкоємець за законом.

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 24 жовтня 2024 року у задоволенні заяви відмовлено.

Не погодившись із вказаним рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким вимоги заяви задовольни у повному обсязі.

У скарзі зазначає, що у нього відсутні докази родинних відносин між ним та між його тіткою ОСОБА_3 , а саме відсутнє свідоцтво про народження його батька ОСОБА_5 , що позбавляє його права на отримання спадщини. Його батько народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , в рік страшного голодомору в Україні, а тому свідоцтво про народження не зберіглося і відновити його не є можливим. Звернення до архіву свідчить про те, що він намагався вчинити все від себе залежне, щоб здобути відповідний доказ. Факт родинних відносин у судовому засіданні підтвердили свідки, однак, суд не взяв їхні покази до уваги. Також в його розпорядженні міститься фотокартка покійної тітки, яка підписана нею власноручно на пам`ять брату Петру, за листопад 1953 року. Судом залишено поза увагою клопотання про витребування доказів.

Відзив на апеляційну скаргу не надійшов.

Апеляційний суд, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги дійшов до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Суд першої інстанції, встановивши, що заявником не доведено факт родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про встановлення юридичного факту.

Апеляційний суд не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Частиною першою статті 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Пунктом 5 частини другої вказаної статті передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право.

Юридичні факти можуть бути встановлені для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника, за умови, що вони не стосуються прав чи законних інтересів інших осіб.

За змістом ч. 1 ст. 319 ЦПК України, у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.

У пункті 7 постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31 березня1995 року №5 роз`яснено, що суд вправі розглядати справи про встановлення факту родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Звертаючись до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, ОСОБА_1 зазначив, що після звернення до державного нотаріуса Мельничук А.Л. із заявою про прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_3 нотаріусом було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, так як з наданих ним документів неможливо встановити факт родинних відносин.

Отже, встановлення факту родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , необхідно для реалізації заявником права на спадкування.

У даній справі встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 в смт Браїлів Жмеринського району Вінницької області помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 27 березня 2020 року (а.с.12).

До дня своєї смерті ОСОБА_4 проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 ). На момент смерті разом з ОСОБА_4 була зареєстрована дружина ОСОБА_3 , що підтверджується копією довідки Браїлівського старостинського округу від 08 грудня 2023 року №01-1-2023/1271 (а.с.13).

ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Браїлів Жмеринського району Вінницької області померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 26 грудня 2023 року (а.с.10).

До дня своєї смерті ОСОБА_3 була зареєстрована та проживала в АДРЕСА_1 ). На момент смерті разом із ОСОБА_3 ніхто зареєстрований не був, що підтверджується копією довідки Браїлівського старостинського округу від 03 січня 2024 року №01-1-2024/9 (а.с.11).

10 січня 2024 року до другої Жмеринської державної нотаріальної контори надійшла заява ОСОБА_1 про прийняття спадщини після смерті рідної тітки ОСОБА_3 та в цей же день нотаріальною конторою заведено спадкову справу № 6/2024 (а.с.14,15).

Постановою державного нотаріуса другої Жмеринської державної нотаріальної контори Мельничук А.Л. від 25 червня 2024 року №269/02-31 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилося після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3

Підставою для відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину стала неможливість підтвердження факту родинних відносин між спадкодавицею ОСОБА_3 та спадкоємцем ОСОБА_1 (а.с.18).

09 липня 2020 року ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений секретарем Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області Сваричевським Р.О. та зареєстрований в реєстрі за №312. За змістом вказаного заповіту, ОСОБА_3 все своє майно, де б воно не знаходилося та з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати їй на час смерті, а також належні їй майнові права на день смерті, заповіла онукові ОСОБА_2 (а.с.16).

З копії спадкової справи №6/2024 до майна померлої ОСОБА_3 , яка 02 січня 2025 року надійшла на запит апеляційного суду встановлено, що інші особи, крім заявника, із заявами про прийняття спадщини чи про видачу свідоцтва про право на спадщину не зверталися.

На підтвердження того факту, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною сестрою ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , тобто батька ОСОБА_1 , а відтак і тіткою останнього заявником було надано наступні документи.

Так, згідно копії свідоцтва про одруження від 22 жовтня 1959 року, ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в с. Москалівка Жмеринського району Вінницької області зареєстрували шлюб (російською мовою) (а.с.26).

Як зазначає заявник, у шлюбі у них народилося двоє дітей: ОСОБА_5 , його батько, та ОСОБА_8 , його тітка.

Згідно посвідки про народження № НОМЕР_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 в с.Москалівка Жмеринського району Вінницької області народилася ОСОБА_9 . Батьками зазначено: батько ОСОБА_6 , мати ОСОБА_10 (а.с.19).

13 липня 1956 року ОСОБА_9 та ОСОБА_11 зареєстрували шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_4 від 13 липня 1956 року (російською мовою) (а.с.20)

Вказаними документами підтверджується, що батьками ОСОБА_3 були ОСОБА_6 та ОСОБА_10 .

Що стосується ОСОБА_5 , то згідно відповіді Державного архіву Вінницької області від 28 грудня 2023 року №08-2936/7 на заяву ОСОБА_1 , видача довідки про його народження не можлива, оскільки на зберіганні в архіві немає актових записів про народження громадян по с.Москалівка Жмеринського району Вінницької області за 1933 рік (а.с.29).

21 лютого 1959 року ОСОБА_5 та ОСОБА_12 зареєстрували шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_5 від 27 лютого 1959 року (російською мовою) (а.с.21)

У військовому квитку серії НОМЕР_6 від 23 серпня 1963 року ОСОБА_5 зазначено, що останній народився ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Москалівка Жмеринського району Вінницької області. Батьками зазначено: батько - ОСОБА_6 , 1904 року народження, мати ОСОБА_10 , 1908 року народження (російською мовою) (а.с.24-25)

Заявник ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_7 в смт Браїлів Жмеринського району Вінницької області, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_7 від 05 липня 1960 року. Його батьками зазначені: батько - ОСОБА_5 , мати ОСОБА_13 (російською мовою) (а.с.22)

Батько заявника ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 в с. Браїлів Жмеринського району Вінницької області у віці 64 років, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_8 від 30 травня 1997 року (а.с.23).

ОСОБА_14 , 1904 року народження, помер ІНФОРМАЦІЯ_8 , а ОСОБА_10 померла ІНФОРМАЦІЯ_9 , що підтверджується копіями свідоцтва про смерть серії НОМЕР_9 та серії НОМЕР_10 відповідно (російською мовою) (а.с.27,28).

Не зважаючи на відсутність свідоцтва про народження ОСОБА_5 , згадка про його батьків міститься в копії військового квитка, де його батьком записано ОСОБА_14 , 1904 року народження, а матір`ю ОСОБА_10 , 1908 року.

На стадії апеляційного перегляду ОСОБА_1 було надано наступні документи.

В копії архівної довідки Державного архіву Вінницької області №08-2944/7 від 28 листопада 2024 року зазначено, що у книзі актових записів про шлюб громадян по с. Москалівка (нині частина смт Браїлів) Жмеринського району Вінницької області за 1928 рік ж актовий запис №9 від 04 травня 1928 року про шлюб такого змісту: молодий ОСОБА_6 , 23 р., поляк; молода ОСОБА_7 , 19 р., українка. Прізвище після одруження: ОСОБА_15 (а.с.86).

До вказаної довідки додано копію витягу запису про шлюб (а.с.87-88).

Також заявником надано копію погосподарської книги №13 с. Москалівка за 1955-1957 роки, у якій у списку членів сім`ї зазначено: голова двору - « ОСОБА_16 » (1908 року народження), син « ОСОБА_17 » (1933 року народження), дочка « ОСОБА_18 » (1936 року народження) (а.с.90).

Погосподарською книгою підтверджується, що у ОСОБА_10 був син ОСОБА_19 , 1933 року народження, та дочка ОСОБА_20 , 1936 року народження.

Також заявником було надано фотокартку, на зворотній стороні якої міститься запис: «на долгою и добрую память дорогому братику Пете от сестры ОСОБА_21 . Мне 17 лет. Храни от всей души. Браилов, 11/53 г.» (а.с.66).

Частиною першою статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Апеляційний суд, з огляду на встановлені у справі обставини, враховуючи мету встановлення юридичного факту, виходячи з основних засад цивільного судочинства, дійшов висновку про наявність підстав для прийняття вказаних доказів, з огляду на наступне.

Відповідно до частини третьої статті 367 ЦПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 квітня 2021 року в справі №279/11692/15-ц зазначено, що «тлумачення пункту 6 частини другої статті 356, частин першої-третьої статті 367 ЦПК України свідчить, що апеляційний суд може встановлювати нові обставини, якщо їх наявність підтверджується новими доказами, що мають значення для справи (з урахуванням положень про належність і допустимість доказів), які особа не мала можливості подати до суду першої інстанції з поважних причин, доведених нею. У разі надання для дослідження нових доказів, які з поважних причин не були подані до суду першої інстанції, інші особи, які беруть участь у справі, мають право висловити свою думку щодо цих доказів як у запереченні на апеляційну скаргу, так і в засіданні суду апеляційної інстанції. Вирішуючи питання щодо дослідження доказів, які без поважних причин не подавалися до суду першої інстанції, апеляційний суд повинен врахувати як вимоги частини першої статті 44 ЦПК України щодо зобов`язання особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої права та виконувати процесуальні обов`язки, так і виключне значення цих доказів для правильного вирішення справи. Про прийняття та дослідження нових доказів, як і відмову у їх прийнятті, апеляційний суд зобов`язаний мотивувати свій висновок в ухвалі при обговоренні заявленого клопотання або в ухваленому судовому рішенні».

Обмеження у можливості надання доказів до суду апеляційної інстанції переслідує не мету створення перешкод у поповненні доказової бази у справі, а, навпаки, має на меті забезпечення максимально повного подання доказів шляхом підвищення активності осіб, які беруть участь у справі, при її розгляді у суді першої інстанції та відповідальність за свої дії в процесі захисту права.

Проте зазначене слід відрізняти від випадків, коли в особи, яка надає нові докази до апеляційного суду, відсутня недобросовісність дій.

Подаючи заву встановлення юридичного факту, ОСОБА_1 надав повний перелік документів, які були наявні у нього та які, на його думку, підтверджували викладені в цій заяві обставини.

Дослідження документів, які підтверджують викладені в заяві обставини, мають виключне значення для правильного вирішення питання про встановлення факту родинних відносин.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає, що наявні правові підстави для прийняття доказів, поданих ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції.

Вказані вище докази узгоджуються між собою за своїм змістом і не суперечать один одному, та свідчать про наявність родинних зв`язків між померлою ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , як сестри та брата, а отже і ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , як тітки та племінника.

Наявність у заявника зазначених вище документів також підтверджує факт родинних відносин.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, не з`ясувавши обставини справи та не надавши їм належної оцінки, ухвалив судове рішення, що не відповідає вимогам законності і обґрунтованості, а тому рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового про задоволення заяви про встановлення факту родинних відносин.

Керуючись ст. 367, 374, 376, 381-384, 389, 390 ЦПК України,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 24 жовтня 2024 року скасувати, ухвалити нове рішення.

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Жмеринська міська рада Вінницької області, ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 09 січня 2025 року.

Головуючий Т.Б. Сало

Судді О.Ю. Береговий

О.С. Панасюк