Провадження № 2/756/6528/25
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

(заочне)

29 грудня 2025 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі головуючої судді Примак-Березовської О.С. розглянув у порядку спрощеного (письмового) позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, -

в с т а н о в и в:

Позивачка в особі представника звернулась до суду із позовом про стягнення неустойки (пені) за прострочку сплати аліментів, у зв`язку з невиконанням відповідачем зобов`язань та наявністю у останнього заборгованості.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Судом вирішено розглядати справу за правилами спрощеного (письмового) провадження без повідомлення сторін.

Учасники справи належним чином повідомлені про розгляд справи.

Відповідачу надано строк для подання відзиву на позов, однак ОСОБА_2 не скористався своїм процесуальним правом на подання відзиву та будь-яких інших клопотань чи заяв по суті справи.

На підставі частини 5 статті 279 та статті 280 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суд вважає за можливе розглянути справу за наявними матеріалами без участі сторін та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає таке.

Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 22 липня 2008 року з відповідача стягнуто на користь позивачки аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1000 грн, але не менше 30 % від прожиткового мінімуму для дитини даного віку, щомісячно, починаючи стягнення з 9 липня 2008 року і до досягнення дитиною повноліття.

Судом встановлено, що стягнення аліментів припинено в березні 2017 року, оскільки ОСОБА_3 досягла повноліття.

Заборгованість відповідача зі сплати аліментів станом на 1 липня 2025 року становить 62616,73 грн, що підтверджується довідкою-розрахунком, виданою державним виконавецем Оболонського відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (місто Київ) (а.с.5-6).

Згідно з розрахунком, наданим позивачкою, розмір неустойки (пені) за несвоєчасну плату аліментів на утримання дитини складає 62616,73 грн ( у період з січня 2012 року по липень 2025 року).

Одним з основних прав дитини є право на утримання, яке кореспондується з конституційним обов`язком батьків утримувати дітей до їх повноліття та знайшло своє закріплення у Сімейному кодексі України (далі - СК України).

Статтею 180 СК України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно з частиною 3 статті 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій сумі, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця.

Відповідно до частини 1 статті 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу - із дня подання такої заяви.

Згідно з частинами 1, 4 статті 194 СК України аліменти можуть бути стягнуті за виконавчим листом за минулий час, але не більш як за десять років, що передували пред`явленню виконавчого листа до виконання. Заборгованість за аліментами стягується незалежно від досягнення дитиною повноліття.

За правовою природою аліментні зобов`язання - це періодичні платежі, які боржник зобов`язаний сплачувати щомісяця і несвоєчасна сплата яких передбачає настання негативних наслідків матеріального характеру у вигляді стягнення неустойки (пені).

Відповідно до статті 196 Сімейного кодексу України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Оскільки неустойка у виді пені обчислюється у відсотках від суми невиконаних або неналежно виконаних зобов`язань, які виникають у боржника щомісяця, то й пеня має триваючий характер і обчислюється за прострочення кожного зобов`язання окремо.

Згідно з роз`ясненнями, що містяться у пункті 22 постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» передбачена статтею 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема: у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Аналіз зазначеної правової норми свідчить, що у даному випадку слід виходити з презумпції вини особи, яка прострочила виконання зобов`язання, а тому саме на неї покладено тягар доказування протилежного. Відповідно, суд повинен встановити факт заборгованості по аліментам й наявність чи відсутність вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду у її виникненні, та залежно від цього вирішити питання про наявність чи відсутність у одержувача аліментів права на стягнення неустойки (пені).

У відповідності до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 14 грудня 2020 року у справі № 661/905/19, ухиленням від сплати аліментів слід вважати дії або бездіяльність винної особи, спрямовані на невиконання рішення суду про стягнення з неї на користь стягувача визначеної суми аліментів. Вони можуть виразитись як у прямій відмові від сплати встановлених судом аліментів, так і в інших діях (бездіяльності), які фактично унеможливлюють виконання вказаного обов`язку (приховуванні заробітку (доходу), що підлягає обліку при відрахуванні аліментів, зміні місця роботи чи місця проживання з неподанням відповідної заяви про необхідність стягування аліментів). Тобто, для застосування санкції у вигляді стягнення неустойки за ухилення від сплати аліментів, до платника аліментів необхідні такі умови: існування заборгованості зі сплати аліментів, встановлених рішенням суду або за домовленістю між батьками згідно з частиною 1 статті 189 СК України; наявність винних дій особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти, що призвели до виникнення заборгованості.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець установив розмір пені 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток.

Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.

За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.

Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

Отже, судом встановлено, що розмір заборгованості відповідача в період з січня 2012 року по липень 2025 року складає 62616,73 грн та підтверджується належними та допустимими доказами.

Контррозрахунку цієї заборгованості відповідачем не надано та не спростовано доказів наявності боргу зі сплати аліментів.

Разом з тим, розрахунок неустойки, який наданий позивачкою, не відповідає розрахунку згідно з загальновизначеною формулою нарахування пені.

Так, згідно з цією формулою, неустойка має розраховуватись таким чином: 1000 грн (заборгованість за місяць) х 4959 днів (кількість днів заборгованості) х 1 %, що складає 49590 грн.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог позивачки.

Згідно з вимогами пункту 3 частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір, у разі часткового задоволення позову, покладається на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі статей 180, 181, 191, 194, 196 СК України, керуючись статтями 2, 5, 10-13, 19, 76-82, 141, 265 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позов задовольнити частково.

Стягнути зі ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у розмірі 49590 (сорок дев`ять тисяч п`ятсот дев`яносто) грн.

Стягнути солядірно зі ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь Держави судовий збір в розмірі 1211,20 грн (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 копійок), з кожного по 605,60 грн (шістсот п`ять гривень шістдесят копійок).

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 , адреса місцезнаходження: АДРЕСА_1 );

Відповідач: ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ).

Заочне рішення може бути переглянуте Оболонським районним судом міста Києва за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня його складення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення складено 29 грудня 2025 року

СУДДЯ Ольга ПРИМАК-БЕРЕЗОВСЬКА