КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/5589/2025
Унікальний номер справи №754/3796/24
У Х В А Л А

09 січня 2025 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Ящук Т.І., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 08 листопада 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Полтаваобленерго» про стягнення збитків через невиконання договору,

встановив:

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 08 листопада 2024 року залишено без задоволення позов у даній справі.

Не погоджуючись з рішенням, 13 грудня 2024 року ОСОБА_1 надіслав засобами поштового зв`язку апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду.

18 грудня 2024 року витребувано з Деснянського районного суду м. Києва матеріали цивільної справи №754/3796/24, які надійшли до суду апеляційної інстанції 24 грудня 2024 року.

В клопотанні скаржник просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на те, що при проголошенні оскаржуваного рішення він не був присутній, в Єдиному державному реєстрі судових рішень 21 листопада 2024 року забезпечено надання загального доступу до тексту рішення.

Вирішуючи питання щодо дотримання скаржником строку на апеляційне оскарження рішення, апеляційним судом з матеріалів справи встановлено, що 08 листопада 2024 судом ухвалено рішення за відсутності учасників справи.

Повний текст рішення складено судом 19 листопада 2024 року.

Доказів направлення судом копії оскаржуваного рішення позивачу матеріали справи не містять.

З відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що рішення Деснянського районного суду м. Києва від 08 листопада 2024 року надіслано судом до реєстру для оприлюднення 19 листопада 2024 року, зареєстровано 19 листопада 2024 року, забезпечено надання загального доступу 21 листопада 2024 року.

Відповідно до ч.1 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Враховуючи, що апеляційна скарга подана 13 грудня 2024 року, тобто у визначений законом тридцятиденний строк з дня складання повного тексту рішення суду, суд дійшов висновку, що апеляційна скарга подана з дотриманням процесуальних строків на апеляційне оскарження рішення суду.

Разом з тим, апеляційна скарга подана з порушенням вимог ст. 356 ЦПК України, оскільки не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розміріабо документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України).

В клопотанні скаржник просить звільнити його від сплати судового збору на підставі п. 1 ч. 1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» посилаючись на те, що у нього відсутній дохід за минулий рік. Зазначає, що його родина включно з ним важко перехворіла на ковід, останні збереження пішли на лікування та реабілітацію від ускладнень, що триває дотепер.

Проте, апеляційний суд вважає, що зазначена скаржником обставина щодо неможливості сплатити судовий збір не є достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору з урахуванням майнового стану сторони.

Відповідно до частини першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З відомостей Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору від 06 листопада 2024 року року, доданих до клопотання, вбачається, що у ОСОБА_1 відсутній дохід за період I кварталу 2023 року по IV квартал 2023 року.

В постанові Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження№ К/9901/14384/18зазначено, що визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Верховний Суд зауважив, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний майновий стан заявника для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року у справі №990/13/23 зазначено, що документ з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відображає лише інформацію про доходи скаржника, який сам по собі не відображає скрутний майновий стан особи, яка подає скаргу.

Для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення такої особи від сплати судового збору.

Апеляційна скарга не містить даних та на їх підтвердження доказів про реальний майновий стан та доходу скаржника, зокрема, скаржник не надав суду даних про наявність чи відсутність у нього рухомого чи нерухомого майна, стан банківських рахунків, інших активів; немає даних про склад сім`ї, чи є на утриманні непрацездатні члени сім`ї, чи є ОСОБА_1 непрацездатною особою, або інших доказів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Отже, у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду слід відмовити.

Згідно з п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної на рішення суду становить 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги повинен становити 1211,20 грн. х 150% = 1816,80 грн.

Тому, скаржник повинен сплатити судовий збір в розмірі 1816,80 грн. на реквізити Київського апеляційного суду: отримувач коштів: ГУК у Солом.р-ні/Соломян.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0026010, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а.

Оригінал квитанції необхідно подати до суду апеляційної інстанції.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 08 листопада 2024 року - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ст. 356 ЦПК України, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Т.І. Ящук