Справа № 295/2624/20 Головуючий у 1-й інст. Кузнєцов Д. В.
Категорія 53 Доповідач Григорусь Н. Й.
У Х В А Л А

13 січня 2025 р. м. Житомир

Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого: Григорусь Н.Й.

суддів: Шевчук А.М., Павицької Т.М.,

вирішуючи відповідно до вимог ст. 359 ЦПК України питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Янчука Максима Олександровича, подану в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Богунського районного суду міста Житомира від 30 жовтня 2024 року

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Провідна», ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

в с т а н о в и в:

Рішенням Богунського районного суду міста Житомира від 30 жовтня 2024 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням представник позивача 02 січня 2025 року ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення Богунського районного суду міста Житомира від 30 жовтня 2024 року скасувати, позов задовольнити у повному обсязі.

Одночасно у апеляційній скарзі скаржник просив поновити строк на апеляційне оскарження та вказав, що не мав можливості своєчасно подати апеляційну скаргу у зв`язку з тим, що під час ухвалення рішення судом першої інстанції у судовому засіданні ні позивач, ні представник присутні не були, про рішення дізнались 10 грудня 2024 року із Єдиного державного реєстру судових рішень. Тому вважає причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду поважними.

08 січня 2025 року із суду першої інстанції до Житомирського апеляційного суду надійшли матеріали цивільної справи № 295/2624/20.

Згідно з положеннями статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Як вбачається із матеріалів справи, справу розглянуто за відсутності сторін 30 жовтня 2024 року. Копія рішення направлена позивачу 29 листопада 2024 року, що підтверджується супровідним листом (т.2 а.с.247а), відомостей щодо вручення матеріали справи не містять.

За наведених обставин, пропущений строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню.

Разом з тим у апеляційній скарзі представник скаржника Янчук М.О. просив відстрочити сплату судового збору до 01 лютого 2024 року.

Клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає у зв`язку з наступним.

Згідно частини 1 та 3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони. Проте, звертаючись до апеляційного суду із клопотанням про відстрочення судового збору будь-яких відомостей та відповідних доказів щодо обґрунтованості вказаного клопотання скаржник та його представник не надали. Крім того, дата, до якої адвокат просить здійснити відстрочення судового збору, а саме 01 лютого 2024 року, минула.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року в справі № 0940/2276/18 зробила правовий висновок про те, що з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Отже, комплексний аналіз викладених законодавчих положень дає підстави для висновків, що звільнення від сплати судового збору (відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених статтею 8 Закону України «Про судовий збір», є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).

На підставі викладеного, клопотання представника скаржника ОСОБА_3 про відстрочення судового збору до 01 лютого 2024 року задоволенню не підлягає.

У справі не може бути відкрито апеляційне провадження, оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, а саме судовий збір не сплачено у встановленому законом розмірі.

Згідно з п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплаті підлягає судовий збір у сумі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.п. 6 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» при поданні апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2102 грн.

Таким чином, ураховуючи загальну суму вимог майнового характеру (315871,73 грн) та клопотання у скарзі щодо скасування судового рішення у повному обсязі, судовий збір за подання апеляційної скарги становить 4738,20 грн (3158,8*150%), які ОСОБА_1 необхідно сплатити звертаючись до апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» та листа Державної судової адміністрації України № 15-15335/15 від 28.08.2015 року судовий збір згідно закону перераховується у безготівковій або готівковій формі, при сплаті судового збору через онлайн системи, банкомати для приймання платежів, інтернет-банкінг, банківські установи обов`язковими для заповнення платниками є наступні реквізити:

Отримувач коштів ГУК у Жит.обл/ТГ м.Житомир/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0006797

Код класифікації доходів бюджету 22030101

- *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Житомирський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

За вказаних обставин, відкриття апеляційного провадження є неможливим, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Богунського районного суду м. Житомира від 30 жовтня 2024 року та зупинити дію оскаржуваного рішення.

У задоволенні клопотання адвоката Янчука Максима Олександровича в інтересах ОСОБА_1 про відстрочення судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу адвоката Янчука Максима Олександровича, подану в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Богунського районного суду міста Житомира від 30 жовтня 2024 року залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання нею копії даної ухвали.

Роз`яснити скаржнику, що оригінал квитанції (платіжного доручення) про сплату судового збору, має бути поданий безпосередньо до апеляційного суду Житомирської області.

У випадку невиконання вимог ухвали у встановлений строк, апеляційна скарга буде повернута.

Головуючий

Судді