Справа №705/6777/24
2/705/1162/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13.01.2025 м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Єщенко О.І., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 , подану адвокатом Кравченком Романом Михайловичем, до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про припинення права на частку у спільному майні за вимогою інших співвласників,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Кравченко Р.М. звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовною заявою, в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про припинення права на частку у спільному майні за вимогою інших співвласників.

Вирішуючи питання про те, чи відповідає подана позовна заява вимогам закону, суд вказує на таке.

За приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Однак суд звертає увагу представника позивача, що звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами, визначеними процесуальним законом.

За правилами цивільного процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Вивченням позовної заяви та доданих до неї документів встановлено, що представником позивача не дотримані вимоги ст. 175, ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 365 ЦК України право особи на частку у спільному майні може бути припинене за рішенням суду на підставі позову інших співвласників, якщо: 1) частка є незначною і не може бути виділена в натурі; 2) річ є неподільною; 3) спільне володіння і користування майном є неможливим; 4) таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім`ї.

Суд постановляє рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду (частина друга статті 365 ЦК України).

Наявність цієї умови дозволяє створити ефективний механізм охорони прав співвласників, право на частку яких припиняється, щодо гарантованого отримання вартості частки в разі ухвалення судового рішення. Адже на підставі цього рішення не тільки припиняється право, але й набувається право на частку іншим співвласником.

Отже, процедура внесення суми відшкодування вартості частини майна на депозит суду, з одного боку, є гарантією справедливої сатисфакції особі у зв`язку з припиненням її права на частку у спільному майні, а з іншого боку, є технічною функцією щодо забезпечення виконання позивачем у справі своїх зобов`язань перед відповідачем.

У постанові Верховного Суду від 03 грудня 2020 року у справі № 367/7792/16-ц зроблено висновок, що суди за вимогою інших співвласників позбавили особу права власності на належну їй частку квартири з порушенням правил щодо попереднього внесення суми відшкодування вартості такої частки на депозит суду, не врахувавши, що встановлена статтею 365 ЦК України вимога про попереднє внесення на депозитний рахунок суду вартості частки в спільному майні в разі припинення права власності за вимогою інших співвласників є однією з основних умов ухвалення рішення про позбавлення особи майна без її згоди.

Положення ст. 365 ЦК України не уточнюють, коли саме має бути внесена грошова сума на депозитний рахунок суду, однак оскільки позивачем подано до суду позов в порядку вказаної норми права, попереднє внесення вартості частки у спільному майні на депозитний рахунок суду є обов`язком позивача.

Представником позивача при зверненні до суду не надано доказів внесення позивачем вартості частки співвласника ОСОБА_2 на депозитний рахунок суду. Також, у разі її не внесення, не обґрунтовано, на якій підставі позивач просить суд безоплатно припинити право власності відповідача на частку його майна та визнати саме за нею право власності на таку частку, враховуючи, що в позовній заяві наявна інформація також про інших співвласників.

Також у позовній заяві представником позивача зазначено, що станом на день пред`явлення даного позову співвласниками житлової квартири АДРЕСА_1 є: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

На підтвердження викладеного додано копію свідоцтва № НОМЕР_1 про право власності від 10.08.2000 та копію свідоцтва про право на спадщину за законом від 26.09.2023.

Разом із тим, до позовної заяви не додано актуальної інформації щодо прав власності на вказану квартиру станом на день звернення із вказаним позовом до суду.

Крім того, позов не містить відомостей, на якій підставі третьою особою зазначено ОСОБА_3 , яка не є співвласником майна.

Водночас у порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України представником позивача не надано документів, що підтверджують оплату судового збору за подання позову у розмірах, визначених відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1211,20 гривень.

Представником позивача при подачі позову до суду заявлено дві позовні вимоги, одна з яких є вимогою немайнового характеру про припинення права власності, а сплачено судовий збір за одну позовну вимогу майнового характеру про визнання права власності.

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу та/або його представнику необхідно у строк, визначений судом, усунути недоліки позовної заяви, які викладені вище в цій ухвалі, шляхом подання доказів внесення вартості частки співвласника ОСОБА_2 на депозитний рахунок суду чи зазначення підстав її не внесення, надання актуальної інформації щодо прав власності на вказану квартиру станом на день звернення із вказаним позовом до суду із доказами її направлення іншим учасникам справи, обґрунтування зазначення третьою особою ОСОБА_3 та поданні до суду документу про сплату судового збору у відповідному розмірі або поданні доказів звільнення позивача від сплати судового збору.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , подану адвокатом Кравченком Романом Михайловичем, до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про припинення права на частку у спільному майні за вимогою інших співвласників залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.І.Єщенко