02.01.2025 Суддя Попова В. О.
Справа № 378/980/24
Провадження № 2/644/1230/25
УХВАЛА

іменем України

02 січня 2025 року суддя Орджонікідзевського районного суду міста Харкова Попова В.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Ставищенська Державна нотаріальна контора

про визнання права власності на спадкове майно і зняття арешту з нерухомого майна спадкодавця

установив:

Представник позивачки адвокат Поліщук Р.А., який діє на підставі доручення для надання безоплатної вторинної правничої допомоги особам, які визначені пунктами 1-2, 9-23, 26-29 частини першої статті 14 Закону України «Про безоплатну правничу допомогу» в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до Ставищенського районного суду Київської області з позовною заявою, в якій просить визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку спадкування за законом в порядку ст. 1214 ЦК України, після смерті чоловіка ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , права власності на домоволодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в порядку спадкування за заповітом після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , права власності на домоволодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 . Крім того просить зняти (припинити) обтяження у формі заборони відчуження купленого житлового будинку, накладеного 05.02.1992 року державним нотаріусом Дворічанської державної нотаріальної контори на підставі ст. 54 Закону УССР «Про державний нотаріат» на договір купівлі-продажу житлового будинку на ім`я ОСОБА_3 .

Ухвалою судді Ставищенського районного суду Київської області від 25 листопада 2024 року, вищезазначена цивільна справа була направлена до Орджонікідзевського районного суду м.Харкова для розгляду за підсудністю.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільну справу № 378/980/24, провадження 2/644/4614/24 передано в провадження судді Попової В.О.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, дослідивши зміст позовної заяви та доданих до неї документів, суд приходить до висновку, що її подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, у зв`язку із чим її слід залишити без руху із наданням стороні позивачки строку для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В позовній заяві сторона позивачки зазначає відповідачкою ОСОБА_2 , при цьому в прохальній частині позову просить визнати також за нею право власності на домоволодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом.

До позовної заяви зазначений заповіт не додано.

В позовній заяві сторона позивачки посилається на ст. 1223 ЦК України, однак відповідно до п. 5 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року, за наявності заповіту на все майно правило частини другої статті 1223 ЦК застосовується у разі неприйняття

спадщини або відмови від спадщини усіма спадкоємцями за заповітом. У разі неприйняття спадщини чи відмови від неї одним із

спадкоємців за заповітом застосовується норма частини першої

статті 1275 ЦК, відповідно до якої частка у спадщині,

яку він мав право прийняти, переходить до інших спадкоємців за

заповітом і розподіляється між ними порівну. Пунктом 16 зазначеної Постанови, визначено, що частина спадщини, що не охоплена заповітом, спадкується на

загальних підставах спадкоємцями за законом, до їх числа входять і

ті спадкоємці відповідної черги за законом, яким інша частина

спадщини була передана за заповітом.

Відповідно до п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року- свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка згідно п. 24 повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину) особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження. Крім того, в п. 24 Постанови указано, що суди відкривають провадження в справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Крім цього, як роз`яснено в п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Так, позивачка звертається до суду з позовом до відповідачки ОСОБА_2 , як спадкоємці за заповітом, проте, зі змісту позовної заяви та доданих доказів не вбачається, що відповідачка ОСОБА_2 заперечує щодо прийняття спадщини позивачем, а також до позовної заяви не додано жодного доказу на підтвердження прийняття спадщини зазначеною особою. Крім того, до позовної заяви додана постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії ОСОБА_1 , якій відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя, а саме на 1/2 права власності на домоволодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 та свідоцтва про права на спадщину за законом на 1/6 частку спадкового майна, що складається з частки цього житлового будинку, що належить померлому ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 . Матеріали позовної заяви інших відмов нотаріусу або заяв про відмову від прийняття спадщини не містять.

За наведених обставин, позивачем необґрунтовано звернення до суду з вимогами до відповідачки ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно та зняття арешту з нерухомого майна спадкодавця, оскільки з поданої позивачкою позовній заяві неможливо встановити спір про право.

Також, звертаючись до суду з вказаним позовом, позивачем не додано документів про коло всіх спадкоємців після смерті ОСОБА_3 з метою визначення суб`єктного складу провадження та звернення до суду з позовом до належного відповідача.

Так, при розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати, зокрема, коло спадкоємців, які прийняли спадщину. Для вирішення заявлених позовних вимог важливим є встановлення наявності/відсутності інших спадкоємців, з`ясування питання чи прийняли інші спадкоємці спадщину за спадкодавця.

Відтак, для вирішення заявлених позовних вимог важливим є встановлення наявності/відсутності інших спадкоємців, з`ясування питання чи прийняли інші спадкоємці спадщину. Ці обставини визначають і як фактичне підґрунтя позову, так і суб`єктний склад відповідачів.

Отже, стороні позивачки потрібно уточнити коло осіб, які беруть участь у справі.

В порушення вимог п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, сторона позивачки не зазначає докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

За змістом ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 та 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями ч. 3ст. 185 ЦПК України.

Оскільки позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях ст.175, 177 , тому суддя залишає її без руху.

Керуючись статями175,177,185 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Ставищенська Державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно і зняття арешту з нерухомого майна спадкодавця залишити без руху.

Повідомити сторону позивачки про необхідність усунення встановлених судом недоліків позовної заяви, а саме: зазначити докази, що підтверджують обставини, на які посилається сторона позивачки; уточнити коло осіб, які беруть участь у справі; конкретизувати позовні вимоги до відповідачки ОСОБА_2 ; зазначити докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Встановити для усунення недоліків строк не більше 10 днів з дня вручення стороні позивачки даної ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог суду у встановлений термін, заява буде вважатися неподаною і повернена стороні позивачки.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: В.О. ПОПОВА