Дата документу 29.12.2025
Справа № 334/8223/15-ц
Провадження № 2/334/3/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2025 року

Дніпровський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Гнатюка О.М.,

при секретарі Якущенко Е.Р.,

представника позивача за первинним позовом Пивоварова В.І.

представника відповідача за зустрічним позовом Кузьміка Д.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ТОВ «Укрдебт Плюс» до ОСОБА_1 третя особа: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про звернення стягнення на предмет іпотеки, та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Укрдебт Плюс», третя особа: ПАТ «Дельта банк», Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, про підтвердження нікчемності правочину, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ленінського районного суду м. Запоріжжя перебуває цивільна справа за позовом ТОВ «Укрдебт Плюс» до ОСОБА_1 третя особа: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про звернення стягнення на предмет іпотеки, та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Укрдебт Плюс», третя особа: ПАТ «Дельта банк», Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, про підтвердження нікчемності правочину.

До закінчення підготовчого судового засідання представником позивача ТОВ «Укрдебт Плюс» була подана заява про уточнення позовних вимог до ОСОБА_1 третя особа: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про звернення стягнення на предмет іпотеки.

У заяві зазначено, що 20.08.2007 року між Відкритим акціонерним товариством «Кредитпромбанк» та ОСОБА_1 як позичальником був укладений кредитний договір № 06/32/07-Склн, згідно з умовами якого Банк надав Позичальнику кредитні кошти у розмірі 800000 дол. США під 13,5 % річних за користування кредитом на строк з 20.08.2007 року по 18.08.2017 р. Кредитні кошти видавались позичальнику окремими траншами відповідно до Додаткових договорів та Додаткових договорів до них.

Копії кредитного договору та додаткових договорів до нього наявні у матеріалах справи.

Банк свої зобов`язання за кредитним договором виконав, надавши позичальнику кредит, в розмірі та строки передбачені Кредитним договором, Додатковими договорами до кредитного договору та Додатковими договорами них.

З метою забезпечення виконання грошових зобов`язань за вказаним Кредитним договором, іпотекодавець ОСОБА_1 за іпотечним договором № 06/32/І01/07-Склн від 20.08.2007 року передала у іпотеку банку нерухоме майно: Нежиле приміщення, XXII підвалу та 1-го поверху літ. А-5, загальною площею 865,1 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить Іпотекодавцю на праві власності на підставі Договору купівлі-продажу, посвідченого Малишевою Л.Є., приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу 14.03.2006р. за реєстровим №873 та внесеного в Держаний реєстр правочинів14.03.2006р.за реєстраційним номером 1192016, зареєстрований в електронному Реєстрі прав власності на нерухоме майно Орендним підприємством Запорізьке міжміське бюро технічної інвентаризації 29.03.2006р., реєстраційний №5377302.

Копія іпотечного договору № 06/32/І01/07-Склн від 20.08.2007 року, посвідченого Малишевою Л.Є., приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу 20.08.2007 року наявна у матеріалах справи.

26.06.2013 року між Публічним акціонерним товариством «Кредитпромбанк» та Публічним акціонерним товариством «ДЕЛЬТА БАНК» було укладено ДОГОВІР КУПІВЛІ-ПРОДАЖУ ПРАВ ВИМОГИ, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко Д.Г. за реєстровим №1441.

За вказаним договором Продавець (ПАТ «Кредитпромбанк») погодився продати (відступити) Права вимоги та передати їх Покупцю (ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК»), а Покупець цим погодився купити Права вимоги, прийняти їх і сплатити Загальну Купівельну ціну.

Згідно до Додатку 1 до вказаного договору, на користь ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК» відступлено право вимоги за кредитним договором № 06/32/07-Склн від 20.08.2007 року, укладеним з ОСОБА_1 та за договорами забезпечення по кредиту.

Позичальник умови кредитного договору належним чином не виконувала, у зв`язку з чим, станом на 31.07.2015 року у неї виникла заборгованість за кредитним договором у сумі: 15661674,98 грн., з яких:

- тіло кредиту - 10323515,05 грн.;

- відсотки- 5338159,93 грн.

У зв`язку з вказаним, ПАТ «Дельта Банк» зверталось до Ленінського районного суду м. Запоріжжя з позовом до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

У ході розгляду справи у суді, 13.05.2020 року між ПАТ «Дельта банк» та ТОВ «УКРДЕБТ ПЛЮС» був укладений Договір про відступлення прав вимоги №2245/К/1, посвідчений Шевченко І.Л., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу за реєстровим №681.

За цим Договором в порядку та на умовах, визначених ним, ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК» відступило ТОВ «УКРДЕБТ ПЛЮС» належні банку права вимоги до позичальників, заставодавців (іпотекодавців) та поручителів, зазначених у додатку до цього договору, включаючи права вимоги до правонаступників боржників, спадкоємців боржників або інших осіб, до яких перейшли обов`язки боржників, за кредитними договорами, договорами поруки та договорами застави (іпотеки), з урахуванням усіх змін, доповнень і додатків до них.

Згідно вказаного договору, ТОВ «УКРДЕБТ ПЛЮС» набуло право вимоги, в тому числі за кредитним договором № 06/32/07-Склн від 20.08.2007 року, укладеним з ОСОБА_1 та за договорами забезпечення по кредиту.

Таким чином, кредитора за кредитним договором №06/32/07-Склн від 20.08.2007 року, укладеним з ОСОБА_1 та за договорами забезпечення по кредиту було змінено з ПАТ «Дельта Банк» на ТОВ «УКРДЕБТ ПЛЮС».

Позивач просить в рахунок виконання основного зобов`язання щодо оплати заборгованості у розмірі 15661674,98 грн., з яких: тіло кредиту - 10323515,05 грн.; відсотки - 5338159,93 грн. звернути стягнення на предмет іпотеки за Кредитним договором №06/32/07-Склн від 20.08.2007 року з ОСОБА_1 , а саме нежиле приміщення, XXII підвалу та 1-го поверху літ. А-5, загальною площею 865,1 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить Іпотекодавцю на праві власності на підставі Договору купівлі-продажу, посвідченого Малишевою Л.Є., приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу 14.03.2006р. за реєстровим №873 та внесеною в Держаний реєстр правочинів 14.03.2006р. за реєстраційним номером 1192016, зареєстрований в електронному Реєстрі прав власності на нерухоме майно Орендним підприємством Запорізьке міжміське бюро технічної інвентаризації 29.03.2006р.,реєстраційний №5377302, шляхом продажу на прилюдних торгах з визначенням початкової ціни на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності (незалежним експертом) на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

У судовому засіданні представник позивача за первісним позовом просив прийняти уточнену позовну заяву.

Представник третьої особи не заперечував щодо прийняття уточненої зустрічної позовної заяви.

Представник відповідача Погрібна С.О. в судове засідання не з`явилася. Надала письмові заперечення щодо можливості прийняття уточненої позовної заяви, оскільки вважає, що це суперечить положенням ЦПК України, оскільки у такому випадку з урахуванням попереднього уточнення позовної заяви позивачем відбудеться зміна предмета та підстав первісного позову.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить наступного.

Згідно з принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини першої статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з пунктами 4 і 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

З огляду на викладене позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів - предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів.

Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета і підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема, у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмета позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року в справі № 924/1473/15 та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Аналіз матеріалів справи свідчить про те, що звертаючись до суду з позовом у 2015 році, ПАТ «Дельта банк» визначив предметом позову: стягнення кредитної заборгованості за кредитним договором від 20.08.2007 року №06/32/07-Склн шляхом визнання права власності за ПАТ «Дельта банк» на нежиле приміщення, XXII підвалу та 1-го поверху літ. А-5, загальною площею 865,1 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

У подальшому 15.10.2019 року ухвалою суду було прийнято заяву про уточнення позовних вимог, відповідно до яких позивач просить в рахунок виконання основного зобов`язання щодо оплати заборгованості у розмірі 15661674,98 грн., з яких: тіло кредиту - 10323515,05 грн.; відсотки - 5338159,93 грн. звернути стягнення на предмет іпотеки за Кредитним договором №06/32/07-Склн від 20.08.2007 року з ОСОБА_1 , а саме нежиле приміщення, XXII підвалу та 1-го поверху літ. А-5, загальною площею 865,1 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом продажу на прилюдних торгах з визначенням початкової ціни на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності (незалежним експертом) на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

Таким чином позивачем за первісним позовом було змінено предмет позову.

В заяві про уточнення позовних вимог від 17.07.2025 року представник позивача вказує на інші обставини ніж ті, що були викладені у первісному позові та попередній заяві про уточнення позовних вимог.

Так, у первісній позовній заяві позивач (на той момент ПАТ «Дельта банк») зазначає, що 20.05.2013 року між ПАТ «Кредитпромбанк» та АТ «Дельта банк» було укладено договір купівлі-продажу прав вимоги за кредитами, відповідно до якого АТ «Дельта банк» набув право вимоги за кредитними та забезпечувальними договорами, в тому числі і за договором іпотеки №06/32/І01/07-Склн від 20.08.2007 року.

У заяві про уточнення позовних вимог позивач посилається на нові обставини: 26.06.2013 року між Публічним акціонерним товариством «Кредитпромбанк» та Публічним акціонерним товариством «ДЕЛЬТА БАНК» було укладено договір купівлі-продажу прав вимоги, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко Д.Г. за реєстровим №1441. Тобто зазначається інша обставина придбання права вимоги.

Відповідно до положень ч.3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

За вказаних обставин суд вважає, що слід відмовити в прийнятті заяви ТОВ «Укрдебт Плюс» про уточнення позовних вимог від 17.07.2025 року, оскільки з урахуванням попередньої заяви про уточнення первісного позову, це призведе до одночасної зміни предмети та підстави позову, що є недопустимим.

Керуючись ст. 49, 175, 196-198, 200 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті заяви про уточнення позовних вимог ТОВ «Укрдебт Плюс» до ОСОБА_1 третя особа: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя: Гнатюк О. М.