Справа № 758/99/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 січня 2025 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Ковбасюк О.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася із вказаним позовом до Подільського районного суду міста Києва.

Ознайомившись із поданою заявою та доданими до неї документами, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху із наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Вимоги щодо форми та змісту позовної заяви визначені статтею 175 ЦПК України.

Зокрема, відповідно до п. 5, п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Так, у прохальній частині позивач просить встановити факт родинних відносин, а саме того, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є її батьком. В обґрунтування вказаної вимоги позивач зазначає, що встановлення зазначеного факту необхідне для оформлення спадщини після смерті батька.

Для спадкування за законом мають існувати чітко визначені юридичні факти, що підтверджують наявність: родинних відносин (певний ступінь споріднення зі спадкодавцем); сімейних відносин; відносин із утримання (перебування на утриманні спадкодавця спадкоємцем не менш як 5 років до часу відкриття спадщини).

В постанові Верховного Суду від 11.02.2022 у справі № 947/22756/19 суд зауважує, що позивач звернувся з позовом до відповідачів з вимогами про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом. За заявленої позивачем вимоги про визнання права власності на спадкове майно у позивача не було необхідності заявляти вимогу про встановлення факту родинних відносин, яка фактично є складовою частиною обґрунтування його вимоги про визнання за ним права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом.

Таким чином, виходячи зі змісту позовної заяви, метою встановлення заявленого факту є подальше вирішення позивачем питання щодо спадкування, а тому належним способом захисту порушених прав в даному випадку є визнання права власності на спадкове майно за позивачем. При цьому, відповідні обставини, такі як факт родинних відносин, встановлюються судом під час розгляду такого позову.

Щодо вимоги про визнання за позивачем права власності на 6/100 частин житлового будинку з господарськими спорудами, розташованого за адресою АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після останнього спадкодавця ОСОБА_2 , вбачається, що 18.10.2024 представник позивача за довіреністю ОСОБА_3 звернулася до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 6/100 частини будинку за адресою АДРЕСА_1 .

З відповіді Одинадцятої київської державної нотаріальної контори встановлено, що спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 нотаріальною конторою не заводилась та не знаходиться у них на зберіганні, крім того щодо отримання свідоцтва на право на спадщину заявнику рекомендовано звернутися до Першої київської державної нотаріальної контори.

Однак матеріали справи не містять такого звернення, як і будь-якої відповіді нотаріальної контори.

Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №24-753/0/4-13 від 16 травня 2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що при розгляді справ про спадкування суди мають звертати увагу на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Про обов`язкову наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, також зазначено у п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року.

Відповідно до частин 3, 4 ст. 49 Закону України "Про нотаріат", нотаріусу або посадовій особі, яка вчиняє нотаріальні дії, забороняється безпідставно відмовляти у вчиненні нотаріальної дії. На вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Єдиним допустимим доказом відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину є відповідна постанова нотаріуса.

Таким чином, відсутність у матеріалах позову обґрунтованої постанови нотаріуса про відмову позивачці у вчиненні нотаріальної дії, свідчить про передчасне звернення останньої до суду з вказаною вимогою.

Враховуючи викладене, з метою ефективного захисту порушених прав, суд пропонує позивачу уточнити позовні вимоги.

Відповідно до частин першої-третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, надасть суду належні докази, що стосуються предмету спору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Надати позивачу строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви відповідно до мотивувальної частини цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяО.О. Ковбасюк