Провадження № 2/752/6437/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 грудня 2025 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі: головуючого - судді - Машкевич К.В., за участю секретаря Зінченка Д.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Комунального підприємства Виконавчого органу Київської міської ради / Київської міської державної адміністрації »Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, суд

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом і просить стягнути з відповідачів солідарно 201 295, 81 грн заборгованості за надані житлово-комунальні послуги.

28 травня 2025 року представник відповідачки Маджари Л.В. звернувся до суду з клопотанням про повернення позовної заяви, оскільки від імені позивача при підписанні позову діяв неповноважний представник за довіреністю, виданою керівником підприємства.

При цьому інформація про те, що саме ця особа є керівником підприємства, до позову не долучено.

Дослідивши матеріали справи, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», відповідно до якого Конституцію України доповнено статтями 131-1 та 131-2 щодо здійснення представництва у судах.

Згідно з ч.астиною 2 статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Відповідно до частини 4 статті 131-2 Конституції України законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

29 грудня 2019 року набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення».

Відповідно до цього Закону правила самопредставництва юридичної особи були поширені не тільки на її керівника та членів виконавчого органу, але й на будь-кого іншого, хто уповноважений діяти від імені юридичної особи відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

Згідно з частиною 3 статті 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Частинами 1 та 2 статті 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року в справі № 303/4297/20 зазначено, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом).

Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника).

Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи.

Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Інакше кажучи, процесуальні закони визначили, що представники сторін, третіх осіб, а також осіб, які за законом мають право звертатися до суду в інтересах інших, можуть діяти у судовому процесі або за правилами самопредставництва, або як власне представники.

Останніми можуть бути: адвокати, законні представники, а у випадках, визначених у процесуальних законах, зокрема у малозначних справах, справах незначної складності, - інші особи (стаття 60 ЦПК України, стаття 58 ГПК України, стаття 57 КАС України).

Повноваження саме цих представників підтверджують документи, визначені у частинах першій і четвертій статті 62 ЦПК України, частинах першій і четвертій статті 60 ГПК України, частинах першій і четвертій статті 59 КАС України.

Відповідно до частини 4 статті 62 ЦПК України ( в редакції Закону України № 3022-IX від 10 квітня 2023 року ) повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів:

1) довіреністю;

2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність";

3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

З матеріалів справи вбачається, що позов від імені позивача підписано представником позивача В.Коцюбою на підставі довіреності № 16/08/23-05 від 16 серпня 2023 року, підписаної директором підприємства В.Біндом.

Довіреність видана представнику підприємства В.Коцюбі, як адвокату.

Статус представника як адвоката підтверджується долученим до позову разом з довіреністю Свідоцтвом про право зайняття адвокатською діяльністю №000218, виданеим Радою адвокатів Вінницької області 24 січня 2018 року.

Таким чином, представник позивача, яким підписано позов, є повноважним та мав право здійснювати від імені позивача процесуальні дії, в тому числі підписувати позовну заяву при зверненні до суду.

З урахуванням цього, підстави для задоволення клопотання представника відповідачки відсутні.

Керуючись статтями 13, 185 частина 4 пункту 1 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання представника відповідачки ОСОБА_2 адвоката Красюк А.В. про повернення позовної заяви відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.В. Машкевич