Провадження №2/359/1419/2025
УХВАЛА

Іменем України

13 січня 2025 року суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Журавський В.В., розглянувши цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

В вересні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, яким просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 25 червня 2019 року Дніпровським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис №1411.

Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 грудня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

За змістом ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Встановлено, що копію ухвали судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 грудня 2024 року позивач отримала 23 грудня 2024 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

При цьому, направлення позивачу ухвали судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 грудня 2024 року за допомогою електронної пошти у повній мірі відповідає сталій судовій практиці, викладеній у постановах Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі №465/6147/18 (провадження №61-8101св22), від 30 листопада 2022 року у справі №759/14068/19 (провадження №61-8505св22), від 30 листопада 2022 року у справі №725/486/22 (провадження №61-7107св22).

Зокрема, Верховний Суд вказав на те, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

На виконання ухвали судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 грудня 2024 року ОСОБА_1 направила до суду клопотання, в якому повідомила, що проживає в Німеччині та в телефонному режимі повідомила відповідача про звернення до суду з позовом про розірвання шлюбу.

Вищевказане клопотання, подане ОСОБА_1 , сформоване в системі «Електронний суд», не підтверджує , що нею усунуті недоліки, поданої позовної заяви.

Тому, суддя приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає поверненню позивачу.

Керуючись ст.127, ч.1 ст.131, ч.3 ст.185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу визнати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що повернення заяви не позбавляє її права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її складення.

Суддя: підпис

З оригіналом згідно:

Суддя Бориспільського міськрайонного суду В.В. Журавський