КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 357/8944/25 Головуючий у І інстанції Ярмола О.Я.
УХВАЛА

26 грудня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Таргоній Д.О., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою представника Міністерства оборони України - Завальнюк Жанни В`ячеславівни на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 03 листопада 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Білоцерківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, військова частина НОМЕР_1 , Міністерство оборони України, ОСОБА_3 про встановлення факту батьківства,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 03 листопада 2025 року позов задоволено.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, 03 грудня 2025 року представник Міністерства оборони України - Завальнюк Ж.В. засобами поштового зв`язку подала апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду .

Матеріали цивільної справи №357/8944/25 надійшли на вимогу Київського апеляційного суду з Білоцерківського міськрайонного суду Київської області 23 грудня 2025 року.

Із матеріалів справи вбачається, що апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, зокрема: апеляційна скарга не оплачена судовим збором.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання фізичною особою позову немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум у 2025 році становить 3028,00 грн, отже судовий збір, що підлягав сплаті в суді першої інстанції становив 1 211,20 грн.

Судовий збір при подачі даної апеляційної скарги на рішення суду становить 1 816,80 грн.

Однак, скаржник в апеляційній скарзі порушує питання про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на те, що Міністерство оборони України є бюджетною установою, то оплата судового збору здійснюється структурним підрозділом - Департаментом фінансів Міністерства оборони України, через органи державного казначейства України, що приведе до пропущення строків подання касаційної скарги (подання заявок до Департаменту фінансів Міністерства оборони України, реєстрація, надання виконавцям, підготовка документів, відправка в казначейство, оплата та отримання відмітки на платіжному дорученні про оплату тощо).

Таким чином, на момент подання апеляційної скарги надати суду платіжне доручення з відміткою органу Державної казначейської служби України в якості доказу сплати судового збору у представника Міністерства оборони України немає можливості.

Разом з тим, судом апеляційної інстанції зазначене не приймається до уваги, враховуючи наступне.

Умовами ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК Українивизначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При цьому звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Згідно з ч. ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

У рішенні від 26.07.2005 у справі «Kniat v. Poland» ЄСПЛ указав на те, що при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору, про надання відстрочення чи розстрочення, національні суди повинні встановити реальний дохід (розмір заробітної плати, соціальних виплат, стипендії тощо) особи, чи наявне в неї рухоме та нерухоме майно, цінні папери, чи є в неї можливість розпоряджатися вказаним без значного погіршення власного фінансового стану

В даній справі скаржник є юридичною особою, за вказаними в клопотанні обставин, колегія суддів не вбачає підстав для відстрочення сплати судового збору юридичної особи, а тому в задоволенні клопотання Міністерства оборони України слід відмовити.

Судовий збір має бути сплачено за реквізитами: отримувач УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: (МФО) 899998; рахунок отримувача: UA0026010; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: 101, судовий збір за апеляційною скаргою (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський апеляційний суд.

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином:

«* ; код ознаки судового збору (101);код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, або реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; роз`яснювальна інформація про призначення платежу у формі: судовий збір за а/с П.І.Б., Київський апеляційний суд».

Документи, що підтверджують оплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналах.

Таким чином, за правилами ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог встановлених ст. 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення ст. 185 вказаного Кодексу, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків, а саме: сплати судового збору у розмірі 1816,80 грн.

Враховуючи вищевикладене, подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання представника Міністерства оборони України - Завальнюк Жанни В`ячеславівни про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу представника Міністерства оборони України - Завальнюк Жанни В`ячеславівни на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 03 листопада 2025 рокузалишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали, в іншому випадку, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.О. Таргоній