ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 грудня 2025 року

м. Черкаси

Справа № 711/6836/25
Провадження № 22-ц/821/2143/25
Катергорія: на ухвалу

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Василенко Л.І.,

суддів: Карпенко О.В., Новікова О. М.,

секретаря Дмитренко В. В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі Об`єднання співвласників багатоквартиного будинку «Нижня Горова 2 та 4», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 17 жовтня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартиного будинку «Нижня Горова 2 та 4», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

24 липня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом про стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди, посилаюсь на те, що 23.05.2025 в результаті пошкодження трубопроводу холодної води у технологічній ніші, що знаходиться в приміщенні туалету в квартирі АДРЕСА_1 , відбулось затоплення квартири АДРЕСА_2 , яка належить позивачу на праві приватної власності.

Вказав, що в результаті вказаного залиття позивачу завдано матеріальної шкоди в сумі 52 930,00 грн та моральної шкоди в сумі 15 000 грн.

На підтвердження завданих матеріальних збитків, позивачем разом з позовом надано Акт № 1 про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_3 від 02.06.2025; копію висновку оцінювача від 16.06.2025; копію звіту про оцінку ринкової вартості збитків, нанесених в результаті залиття приміщень квартири шостого поверху дев`ятиповерхового будинку, який знаходить за адресою: АДРЕСА_3 , станом на 16.06.2025; копію договору № 337/25 на проведення оцінки майна від 16.06.2025 та документ з відеозаписом на SDдиску.

25.09.2025 через підсистему «Електронний суд» представником ОСББ «Нижня Горова 2 та 4» адвокатом Війтенком В. Ю. подано клопотання про проведення будівельно-технічної експертизи, зазначено, що під час встановлення вартості збитків враховано пошкодження, які не були встановлені під час складання Акта про залиття від 02.06.2025 № 1 та не були вказані у зауваженнях позивача від 06.06.2025, а тому вважає, що звіт про оцінку є необґрунтованим.

Крім того, зауважив, що звіт про оцінку було зроблено після здійсненого 04-05 червня 2025 року демонтажу ламінату. Також зазначив, що після залиття позивачем в його квартирі АДРЕСА_3 було здійснено ремонт.

Вважає, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи, необхідні спеціальні знання, а тому просив призначити у справі судову будівельно-технічну експертизу за наявними матеріалами справи, проведення якої доручити експертам Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України та поставити на вирішення експерта наступні питання:

1.який розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири АДРЕСА_3 , що мало місце 23.05.2025;

2.яка вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно було б провести для усунення пошкоджень квартири АДРЕСА_3 , які виникли внаслідок залиття, що мало місце 23.05.2025.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 17 жовтня 2025 року по справі була призначена судова будівельно-технічна експертиза, на час проведення якої провадження у справі було зупинено, проведення експертизи доручено Черкаському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України, попереджено експерта про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України та надано дозвіл на проведення експертизи по матеріалам цивільної справи.

На вирішення експертам поставлено питання:

1.який розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири АДРЕСА_3 , що мало місце 23.05.2025;

2.яка вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно було б провести для усунення пошкоджень квартири АДРЕСА_3 , які виникли внаслідок залиття, що мало місце 23.05.2025.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, вважаючи її необґрунтованою та незаконною, ОСОБА_1 , 31.10.2025 подав апеляційну скаргу.

В обґрунтування апеляційної скарги вказано, що суд першої інстанції не провів повного з`ясування обставин та не вказав підстав для проведення експертизи.

Зазначив, що суд першої інстанції повністю проігнорував висновок оцінювача приватного підприємства «Ажіо» ОСОБА_5 від 16.06.2025 та складений ним звіт про оцінку ринкової вартості збитків, нанесених в результаті залиття приміщень квартири шостого поверху дев`ятиповерхового житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 станом на 16.06.2025.

Разом з тим, скаржник зазначив, що аналіз наданого ним звіту свідчить про те, що він за формою та змістом відповідає вимогам ст. 102 ЦПК України.

Вказує, що жодних обґрунтованих доказів, які б дали підстави поставити під сумнів вищевказаний звіт, відповідачі суду не надали, а тому позивач вважає його належним, допустимим та достовірним доказом розміру завданої позивачу майнової шкоди.

З огляду на викладене, вважає, що наданий ним звіт оцінювача є достатнім для розгляду справи по суті, оскільки він містить відповіді на всі поставлені питання судом перед експертною установою.

Відзив на апеляційну скаргу від відповідачів на адресу Черкаського апеляційного суду не надходив.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до положень ч. ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вивчивши та обговоривши наявні докази по справі, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.

За змістом ст. ст. 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно норм ст. ст. 12 та 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно ст. 182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Частиною 2 ст. 258 ЦПК України визначено, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Призначення та проведення експертизи у цивільному судочинстві регулюється ст. ст. 103-113 ЦПК України, Законом України «Про судову експертизу» та Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5.

Як визначено у ч. ч. 1, 2 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи ч. 3 ст. 102 ЦПК України.

Частиною 1 ст. 103 ЦПК України визначено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч. 4, 5 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Тобто саме на суд покладений обов`язок із визначення питань, необхідних для призначення експертизи, з огляду на заявлені у справі позовні вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

У п. 5.1 розділу ІІ «Інженерно-технічні експертизи» Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, основними завданнями будівельно-технічної експертизи є: визначення відповідності розробленої проектно-технічної та кошторисної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об`єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення, перевірка обсягів і вартості виконаних будівельних робіт та складеної первинної звітної документації з будівництва та їх відповідність проектно-кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом об`єктів; визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об`єктів та їх елементів; визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо; визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об`єктів нерухомого майна.

З наведених обставин справи вбачається, що предметом спору є з`ясування доведеності завдання матеріальної шкоди позивачу внаслідок залиття належної йому на праві власності квартири та розміру такої матеріальної шкоди.

Таким чином, у наведеній справі підлягають доведенню: наявність шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою, розмір матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири та вартість ремонтно-будівельних робіт для усунення пошкодження квартири.

Заявляючи клопотання про призначення у справі будівельно-технічної експертизи представник ОСББ «Нижня горова 2 та 4» вказував, що під час встановлення вартості збитків враховано пошкодження, які не були встановлені під час складання Акта № 1 про залиття від 02.06.2025 та не були вказані у зауваженнях позивача від 06.06.2025, а тому вважає, що звіт про оцінку є необґрунтованим. Крім того, зауважив, що звіт про оцінку було зроблено після здійсненого 04-05 червня 2025 року демонтажу ламінату. Також зазначив, що після залиття позивачем в його квартирі АДРЕСА_3 було здійснено ремонт.

У відповідності до ч. ч. 1, 5 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Враховуючи приведені вимоги закону, зокрема і той факт, що у звіті про оцінку та Акті № 1 від 02.06.2025 про наслідки залиття житлового приміщення містяться розбіжності, апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для призначення будівельно-технічної експертизи у даній справі.

Виходячи з норм ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Апеляційний суд акцентує увагу, що не погоджуючись з поставленими запитанням на вирішення експерта, позивач не скористався правом запропонувати інші ніж відповідач запитання. Тому судом першої інстанції визначений перелік питань, заявлений стороною відповідача.

Вимоги ЦПК України не передбачають, що розмір збитків у справі про відшкодування шкоди внаслідок залиття квартири може підтверджуватися виключно висновком експерта, обмежень у засобах доказування для сторін не встановлено. Завдана матеріальна шкода (збитки) власнику майна може бути визначена як оцінювачем, так і експертом.

Оскільки вирішення питання оцінки матеріальних збитків потребує спеціальних знань, та встановлення обставин, що мають правове значення для вирішення спору, тому у справі може бути призначена судова будівельно-технічна експертиза.

В апеляційній скарзі скаржник посилався на те, що висновок оцінювача приватного підприємства «Ажіо» ОСОБА_5 від 16.06.2025 та складений ним звіт про оцінку ринкової вартості збитків є неналежним доказом. Проте, колегія суддів зазначає, що такі доводи мають бути оцінені судом під час розгляду справи і ухвалення рішення по суті спору.

Враховуючи наведені обставини та положення закону, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про призначення у справі судової експертизи, оскільки для правильного вирішення спору необхідні спеціальні знання.

Доводів незаконності ухвали районного суду в частині зупинення провадження у справі апеляційна скарга не містить.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, оскільки скасування оскаржуваної ухвали порушить право відповідача надавати докази на підтвердження своїх доводів.

Порушень норм процесуального права, які могли б призвести до скасування ухвали суду першої інстанції, судом апеляційної інстанції не встановлено.

Згідно ст. 375ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 17 жовтня 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Текст постанови складено 25 грудня 2025 року.

Головуючий Л. І. Василенко

Судді: О. В. Карпенко

О. М. Новіков