Справа № 191/6722/25
Провадження № 2/191/3546/25
У Х В А Л А

іменем України

30 грудня 2025 року м. Синельникове

Суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області Форощук С.А., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

До Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Вивчивши письмові докази, суд приходить до висновку, що зазначена позовна не підсудна Синельниківському міськрайонному суду Дніпропетровської області, виходячи з наступного.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124).

Згідно з частиною 1статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За загальним правилом територіальної підсудності, у відповідності до частини 1 статті 27 Цивільного процесуального кодексу України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з частиною 2 статті 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача; за домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Отже нормами ЦПК України передбачено право вибору позивачем підсудності справи між судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або перебування відповідача або між судом за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Згідно відповіді №21873778 від 27.12.2025 року з Єдиного державного демографічного реєстру, відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак, з відповіді №2187379 від 27.12.2025 року щодо отримання інформації про внутрішньо переміщену особу з Єдиної інформаційної системи соціальної сфери, відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває на обліку як внутрішньо переміщена особа, фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідно до правової позиції Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладеної у постанові від 29 липня 2019 року у справі № 409/2636/17, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, у якій сторони зареєстровані на непідконтрольній території України, необхідно також враховувати імперативні положення спеціального Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб».

Згідно з частиною першою статті 5 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у статті 1 цього Закону.

Внутрішньо переміщеною особою є громадянин України, іноземець або особа без громадянства, яка перебуває на території України на законних підставах та має право на постійне проживання в Україні, яку змусили залишити або покинути своє місце проживання у результаті або з метою уникнення негативних наслідків збройного конфлікту, тимчасової окупації, повсюдних проявів насильства, порушень прав людини та надзвичайних ситуацій природного чи техногенного характеру (абзац 1 частини першої статті 1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб»).

Відповідно до частини першої статті 11 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» центральний орган виконавчої влади з формування та забезпечення реалізації державної політики у сферах зайнятості населення та трудової міграції, трудових відносин, соціального захисту, соціального обслуговування населення, волонтерської діяльності, з питань сім`ї та дітей, оздоровлення та відпочинку дітей, а також захисту прав депортованих за національною ознакою осіб, які повернулися в Україну відповідає за забезпечення формування та ведення Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб.

Отже, за зареєстрованим місце проживання відповідача як внутрішньо переміщеної особи справа не належить до територіальної підсудності Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області, а знаходиться в межах територіальної юрисдикції Святошинського районного суду міста Києва.

Частиною 9 ст. 187 ЦПК України визначено, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Згідно п.1 ч.1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана (ст. 32 ЦПК України).

Разом з тим, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч. 1 ст. 378 ЦПК України).

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, необхідно передати за територіальною підсудністю на розгляд до Святошинського районного суду міста Києва.

Керуючись ст.ст. 27, 28, 31, 32, 258-261, 352-354 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу №191/6722/25, провадження №2/191/3546/25 за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, передати за територіальною підсудністю до Святошинського районного суду міста Києва, розташованого за адресою: 03148, Україна, місто Київ, вулиця Якуба Коласа, будинок 27а.

Роз`яснити учасникам справи, що передача справи з одного суду до іншого, здійснюється не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження ухвали суду, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.

Суддя С. А. Форощук