Справа № 367/701/22
Провадження №2-во/367/186/25
УХВАЛА

Іменем України

26 грудня 2025 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Шестопалової Я.В.,

при секретарі судових засідань Пронченко О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області заяву ОСОБА_1 про виправлення описки,-

встановив:

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки, згідно якої просить суд виправити описку в рішенні Ірпінського міського суду Київської області від 11 грудня 2023 року по справі №367/1006/25, а саме вказати правильну дату народження відповідача ОСОБА_2 « ІНФОРМАЦІЯ_1 », замість помилково зазначеного « ІНФОРМАЦІЯ_1 », а також зазначити, що з ОСОБА_2 , аліменти за рішенням Кіровського районного суду м. Кропивницький не стягуються у зв`язку із завершенням 04.05.2018 року.

Заяву про виправлення описки суд розглядає без повідомлення учасників справи в порядку ч. 2 ст. 269 ЦПК України.

Вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи та заяву про виправлення описки, суд приходить до висновку про часткове задоволення заяви, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні описки чи арифметичні помилки.

Зі змісту вказаної норми випливає, що виправленню підлягають описки та арифметичні помилки, «допущені в рішенні». З буквального тлумачення норми видно, що мова йде про описки, допущені під час складання судового рішення. Тобто суб`єктом, який може припуститися помилки під час складання рішення, є виключно суд.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Такого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 29 січня 2021 року у справі №22-ц/354/11.

Описка як помилка в судовому рішенні визначається за такими ознаками: 1) це механічна помилка, якої припустився сам суд, а не учасник справи; 2) описка є мимовільною, випадковою помилкою суду, допущеною під час письмово-вербального викладення змісту рішення; 3) до описок не належать помилки, наявні в наданих суду документах (тобто допущені іншими учасниками справи, хоча вони і призводять, як наслідок, до неправильного цитування судом, однак не є описками в розумінні процесуального закону).

Арифметичні помилки - це помилки, пов`язані з розрахунками, які були зроблені судом під час прийняття рішення. Такими помилками, зокрема, можуть бути неправильний розрахунок суми позовних вимог, яка на думку суду, підлягає присудженню позивачу, або неправильний розрахунок розподілу судових витрат. Не є арифметичними помилками, а отже, і не може бути виправлене в порядку, передбаченому вказаною статтею, застосування неправильних методик підрахунку, застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень. Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився (постанова Верховного Суду від 07.05.2020 року в справі № 576/599/17-ц).

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Судом встановлено, що 11 грудня 2023 року Ірпінським міським судом Київської області позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання малолітніх дітей - задоволено частково. Змінено розмір аліментів, які стягуються за рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19 травня 2016 року у справі № 404/2238/16-ц та ухвалено стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , аліменти на дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , щомісячно в твердій грошовій сумі в розмірі 2500 грн., але не більше десяти прожиткових мінімумів для дитини відповідного віку і не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 01.02.2022 року і до досягнення дитиною повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4 . Стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , аліменти на дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , щомісячно в твердій грошовій сумі в розмірі 2500 грн., але не більше десяти прожиткових мінімумів для дитини відповідного віку і не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 01.02.2022 року і до досягнення дитиною повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_6 . В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Водночас, з прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачка просила суд стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на ім`я ОСОБА_1 аліменти на дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 щомісячно в твердій грошовій сумі в розмірі 2500 грн., але не більше десяти прожиткових мінімумів для дитини відповідного віку і не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подання заяви і до досягнення дитиною повноліття; стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на ім`я ОСОБА_1 аліменти на дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 щомісячно в твердій грошовій сумі в розмірі 2500 грн., але не більше десяти прожиткових мінімумів для дитини відповідного віку і не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подання заяви і до досягнення дитиною повноліття.

Таким чином помилка щодо дати народження відповідача, про яку зазначає заявниця у заяві про виправлення описки була допущена стороною позивача під час формулювання прохальної частини позовної заяви.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описки - це помилки, зумовлені правильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. У резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Зазначена правова позиція висловлена також у постанові Верховного Суду від 06 серпня 2021 року у спразі № 2-3259/11 (провадження № 61-5640св21).

Разом з тим, зважаючи, що помилка у даті народження відповідача перешкоджає виконанню судового рішення, за таких обставин, дана описка підлягає виправленню.

Також слід зазначити, що при постановленні судового рішення судом встановлено, що рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19 травня 2016 року було стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 у розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходів), але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи стягувати із 08 квітня 2016 року і до виповнення сином повноліття.

Таким чином, судом у рішенні від 11 грудня 2023 року було змінено розмір аліментів, що стягуються за рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19 травня 2016 року.

Водночас, звертаючись до суду із заявою про виправлення описки, заявниця вказує, що аліменти за рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19 травня 2016 року з 04.05.2018 року не стягуються.

З листа Фортечного відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південнного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 26.09.2024 року, долученого заявницею до заяви про виправлення описки, встановлено, що на виконанні у відділі перебувало виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа № 404/2238/16-ц виданого 23.05.2016 р. Кіровським районним судом м. Кіровограда про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліментів на утримания сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 в розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходів), але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку шомісячно, починаючи з 08.04.2016 р. і до 05.08.2029 р., яке 04.05.2018 р. завершено по п. 1 ч. 1 ст. 37 Закону України «Про виконавче провадження», до віддіду надійшла заява стягувачки про повернення виконавого листа без подальшого виконання. Станом на 26.09.2024 року вказаний виконавчий документ повторно, на адресу Фортечного відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південного міжрегіонального управління Мінстерства юстиції (м. Одеса), на виконання не надходив.

Вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Такий висновок щодо застосування інституту виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні викладено в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 у справі №904/10956/16, від 11.01.2022 у справі № 921/730/13-г/3, від 23.03.2023 у справі № 990/106/22, від 26.04.2023 у справі №522/22473/15-ц та від 09.05.2023 у справі № 522/22473/15-ц та від 28.11.2024 у справі № 990/162/23.

Таким чином, доповнення судового рішення фразою «з ОСОБА_2 , аліменти за рішенням Кіровського районного суду м. Кропивницький не стягуються у зв`язку із завершенням 04.05.2018 року», буде змінювати зміст судового рішення, що є неприпустимим, а також наведене не є опискою в розумінні ст. 269 ЦПК України, а тому в даній частині заява задоволенню не підлягає.

При цьому, суд зауважує, що рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19 травня 2016 року є чинним та підлягає виконанню.

У свою чергу, повернення виконавчого документа стягувачу за його заявою не позбавляє останнього права повторно звернутися до виконавчої служби для пред`явлення виконавчого документа до виконання в межах строку, встановленого статтею 12 Закону України «Про виконавче провадження» (п. 5 ст. 37 Закону України «Про виконавче провадження»).

За таких обставин, суд вважає за можливе внести виправлення у рішення Ірпінського міського суду Київської області від 11 грудня 2023 року, зазначивши правильну дату народження відповідача ОСОБА_2 « ІНФОРМАЦІЯ_1 », у зв`язку із чим заява ОСОБА_1 про виправлення описки підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 269, 352 Цивільного процесуального кодексу, суд

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Ірпінського міського суду Київської області від 11 грудня 2023 року у цивільній справі № 367/701/22 задовольнити частково.

Внести виправлення у рішення Ірпінського міського суду Київської області від 11 грудня 2023 року у цивільній справі № 367/701/22, вказавши дату народження відповідача ОСОБА_2 - « ІНФОРМАЦІЯ_1 », замість помилково зазначеної « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Ухвала, в порядку ч. 2 ст. 261 ЦПК України набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 (п`ятнадцяти) днів.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя: Я.В. Шестопалова