Миколаївський районний суд Миколаївської області
Справа № 945/209/24
Провадження № 2/945/299/25
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

01 грудня 2025 року

Миколаївський районний суд Миколаївської області в складі головуючого судді Шаронової Н.О., за участю секретаря судового засідання Карабут В.В., прокурора Миколаївської окружної прокуратури Білогривцевої О.В., розглянувши в місті Миколаєві у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом керівника Миколаївської окружної прокуратури в інтересах держави в особі - Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,

встановив:

30 січня 2024 року керівник Миколаївської окружної прокуратури в інтересах держави в особі - Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області звернувся до Миколаївського районного суду Миколаївської області з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на те, що вироком Миколаївського районного суду Миколаївської області від 06 листопада 2023 року у справі № 945/2554/23 відповідача ОСОБА_1 визнано винуватим у вчинені кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 Кримінального кодексу України та призначено покарання.

Прокурор вказував на те, що у судовому засіданні встановлені обставини, які не оспорювалися відповідачем ОСОБА_1 , а саме те, що 26.08.2023, ОСОБА_1 маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, прибув до акваторії Бузького Лиману поблизу с. Стара Богданівка, в межах Радсадівської територіальної громади Миколаївського району Миколаївської області, де використовуючи завчасно підготовлену ним риболовну ліскову сітку у кількості 1 шт, встановив її з метою незаконного вилову риби для своїх особистих потреб.

Внаслідок своїх протиправних дій, ОСОБА_1 незаконно виловив живі водні біоресурси, а саме риби по видам та в кількості: тарань - 45 шт, вартістю 70380 грн; пузанок - 13 шт, вартістю 32045 грн; кефаль - 1 шт, вартістю 1683 грн; бички - 2 шт, вартістю 3128 грн; окунь - 5 шт, вартістю 15810 грн, що було здійснено забороненим знаряддям лову (сіткою лісковою).

Також, прокурор посилався на те, що процесуальний керівник під час розгляду кримінального провадження, а також уповноважений орган у сфері захисту інтересів держави по відшкодуванню збитків, завданих водним живим біоресурсам цивільний позов до ОСОБА_1 про стягнення збитків, завданих кримінальним правопорушенням у розмірі 123046 грн. в рамках кримінального провадження, в порядку ст. 128 КПК України, не пред`являли, що свідчить про невиконання ними повноважень із захисту інтересів держави в суді.

Ухвалою Миколаївського районного суду Миколаївської області від 06 лютого 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, справу призначено до розгляду по суті у судовому засіданні.

У судовому засіданні прокурор Миколаївської окружної прокуратури Білогривцева О.В. підтримала позовні вимоги та просила задовольнити позов у повному обсязі, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення у справі.

Відповідач ОСОБА_1 , належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, у судове засідання не з`явився без повідомлення причин; відзив не подав.

Відповідно до положень ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суд постановив ухвалу про розгляд справи в заочному порядку, на підставі наявних у справі доказів.

Суд дослідив матеріали справи і встановив таке:

26.08.2023 близько 08 години, точного часу в ході досудового розслідування встановити не виявилося можливим, ОСОБА_1 , маючи умисел спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, пішки прибув до акваторії Бузького Лиману, поблизу с. Стара Богданівка Миколаївського району Миколаївської області, де, використовуючи завчасно підготовлену ним риболовну ліскову сітку у кількості 1 шт, довжиною 30 метрів, висотою 1,5 метрів, вічко 20 мм, зайшов у воду та встановив її з метою незаконного вилову риби для своїх особистих потреб в акваторії Бузького Лиману, після чого покинув вказане місце.

У подальшому, ОСОБА_1 26.08.2023 близько 08 години 20 хвилин, маючи умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього середовища, раціонального використання природних ресурсів, пішки повернувся до акваторії Бузького Лиману, що поблизу с. Стара Богданівка Миколаївського району Миколаївської області, де за допомогою вказаної риболовної ліскової сітки, яку перед цим встановив у воді, здійснив незаконний вилов риби, а саме - витяг із води сітку на берег та в подальшому був затриманий працівниками Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області.

Внаслідок своїх протиправних дій, ОСОБА_1 незаконно виловив живі водні біоресурси, а саме риби по видам та в кількості: тарань - 45 шт, вартістю 70380 грн; пузанок - 13 шт, вартістю 32045 грн; кефаль - 1 шт, вартістю 1683 грн; бички - 2 шт, вартістю 3128 грн; окунь - 5 шт, вартістю 15810 грн, що здійснив забороненим знаряддям лову (сіткою лісковою) в акваторії Бузького Лиману, що поблизу с. Стара Богданівка Миколаївського району Миколаївської області, чим завдано істотної шкоди за критеріями «вилов риби в період нересту» та «добування великої кількості риби».

Відповідно до експертного дослідження, внаслідок незаконного вилову живих водних біоресурсів в акваторії річки Бузький Лиман, ОСОБА_1 заподіяв істотну шкоду на загальну суму 123046 грн 00 коп (відповідно до Постанови КМУ від 21.11.2011 року за №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів біоресурсів», із змінами, винесеними згідно з Постановою KM №1039 від 06.10.2021 року) та порушив вимоги п.п.3.15, 4.11 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених Наказом державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 року, пп.14 п.11 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства», ст.26, 34 ЗУ «Про тваринний світ».

Вироком Миколаївського районного суду Миколаївської області від 06 листопада 2023 року ОСОБА_1 визнано винуватими у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначено покарання; вирішено питання про запобіжний захід, про стягнення витрат, пов`язаних з залученням експертів, про речові докази (а. с. 12-14).

Згідно з положеннями ч. 7 ст. 128 Кримінального процесуального кодексу України особа, яка не пред`явила цивільний позов в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ст. 131 - 1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з положеннями ст. 23 Закону України Про прокуратуру представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ЦПК України у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Листом від 27 липня 2023 року начальник Миколаївського рибоохоронного патруля, на запит заступника керівника Миколаївської окружної прокуратури, повідомив прокурора, що шкода завдана рибним запасам України, внаслідок порушення природоохоронного законодавства ОСОБА_1 не відшкодована. Також, цивільний позов до суду не подавався, у зв`язку з відсутністю бюджетних асигнувань для сплати судового збору. Крім цього, Миколаївський рибоохоронний патруль не заперечує щодо вжиття заходів представницького характеру в інтересах держави (а. с. 38).

За змістом частини 6 статті 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Згідно з положеннями ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ч. 4 ст. 63 Закону України Про тваринний світ підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Крім цього, відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України Про охорону навколишнього середовища шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Судом встановлено, що відповідачем ОСОБА_1 не відшкодовано шкоди, заподіяної рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства.

Також, відповідно до ст. 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" (далі - Закон) посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Статтею 20 вказаного Закону передбачено, що шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

За таких обставин вимоги позивача є обґрунтованими, і такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з положеннями ч. 6 ст. 141 ЦПК України з відповідача в дохід держави слід стягнути судовий збір у розмірі 3028 грн. 00 коп.

Керуючись ст. ст. 12, 13, ч. 1 ст. 81, ч. 6 ст. 141, ст. ст. 258, 259, 264, 265, 280 - 282 ЦПК України, -

вирішив:

Позов керівника Миколаївської окружної прокуратури в інтересах держави в особі - Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Стара Богданівка Миколаївського району Миколаївської області (зареєтрований за адресою: вул. Центральна, буд. 8, с. Стара Богданівка Миколаївського району Миколаївської області; паспорт серії НОМЕР_1 ) в дохід держави (UA0014416, , отримувач - Миколаїв.ГУК/тг с-ще Рад.Сад/24062100, код доходів 24062100 «грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності») заподіяну навколишньому природному середовищу незаконним зайняттям рибним та водним добувним промислом шкоду в розмірі 123046 грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Стара Богданівка Миколаївського району Миколаївської області (зареєтрований за адресою: вул. Центральна, буд. 8, с. Стара Богданівка Миколаївського району Миколаївської області; паспорт серії НОМЕР_1 ) в дохід держави судовий збір у сумі 3028 грн. 00 коп.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 273 ЦПК України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з положеннями ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ст. 289 ЦПК України заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Згідно з положеннями ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції - Миколаївського апеляційного суду.

Суддя Н. О. Шаронова