Справа № 466/8776/25
Провадження № 2/466/3672/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 грудня 2025 року м. Львів

Шевченківський районний суд м. Львова

в складі: головуючий суддя Едер П. Т.

секретар с/з Колодій Я. П.

з участю: представника позивача ОСОБА_1

третьої особи ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Львові цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_3 до Територіальної громади в особі Львівської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , Третя Львівська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

19 вересня 2025 року ОСОБА_3 звернулася до Шевченківського районного суду м. Львова з позовною заявою до Територіальної громади в особі Львівської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , Третя Львівська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Просила ухвалити рішення, яким визначити ОСОБА_3 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Стислий виклад позицій сторін.

Обґрунтування позивача.

За доводами позивача, згідно свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 , виданого виконкомом Львівської міської ради народних депутатів 12 жовтня 1995 р. та зареєстрованого у Львівському міжміському бюро технічної інвентаризації 23 жовтня 1995 р. у реєстрову книгу за № 11900 співвласниками житла на праві спільної сумісної власності зазначено ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Згідно технічного паспорта квартира двокімнатна, загальною площею 48,0 кв.м., житловою 27,5 кв.м., кухні, з усіма комунальними вигодами.

Позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_6 . Як спадкоємець першої черги за законом вона вчасно, в установлений законом строк, звернулася до Третьої львівської державної нотаріальної контори та згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.08.2025 успадкувала належну їй 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 . Чоловік матері, ОСОБА_5 , відмовився від спадщини після смерті дружини. ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_5 , який є її вітчимом та на момент смерті проживав у вищезазначеній квартирі та був її співвласником. Після смерті матері та вітчима, які померли один за одним, у квартирі ніхто не проживав.

У серпні 2025 позивач вирішила зробити у квартирі ремонт, якого давно не було, та під час якого було знайдено заповіт від імені ОСОБА_5 на її користь, посвідчений 24.12.2007 державним нотаріусом Третьої львівської державної нотаріальної контори Бігальською М.-М.Ю., згідно якого він заповів позивачу належну йому на праві приватної власності частину квартири АДРЕСА_1 .

Позивач вказує, що раніше, після смерті її матері у 2015 вона оформляла спадщину на належну їй частину квартири та була обізнана, що законом встановлено шестимісячний строк для звернення до нотаріуса для подачі заяви про прийняття спадщини.

Щодо оформлення спадщини після смерті вітчима то належну йому частину у квартирі ніхто не міг успадкувати, оскільки ні вона, ні її доньки не є кровно спорідненими з померлим, відтак не є його спадкоємцями. У її свідоцтві про народження батьком зазначено ОСОБА_9 . Інших спадкоємців у вітчима немає.

Після виявленого у квартирі заповіту позивач звернулася до Третьої львівської державної нотаріальної контори з метою подати заяву про прийняття спадщини. Проте державним нотаріусом Якубець Т. було відмовлено у прийнятті такої заяви з тої підстави, що вона пропустила передбачений законом строк для подачі заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду.

Про те, що вітчим уклав на її користь заповіт вона не знала, відповідно звертатися до нотаріуса за відкриттям спадщини не мала обов`язку. За яких обставин вітчим укладав заповіт та чому про нього не повідомив позивача при житті - їй не відомо. У даному випадку вона не є кровною родичкою померлого, інших спадкоємців у нього немає, спадщину за заповітом вітчима бажаю прийняти. Вважає, що строк на подачу заяви про прийняття спадщини нею пропущений з поважних причин.

Відтак, без судового рішення про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, який пропущений з поважних причин, оформлення її спадкових прав неможливе, у зв`язку з чим остання вимушена звернутися до суду з даним позовом.

Обґрунтування заперечень відповідача.

Відповідачем у справі письмовий відзив на позовну заяву у встановлений судом строк подано не було.

03 листопада 2025 на адресу суду поступили письмові пояснення представника відповідача Територіальної громади в особі Львівської міської ради Р. Кадикало, у яких зазначає, що інтереси та права Львівської міської ради даним позовом не порушуються, тому просить суд розгляд справи проводити без участі представника Львівської міської ради, по справі просить прийняти законне та обґрунтоване рішення, а також просила судовий збір залишити за позивачем, оскільки даний спір виник не з вини Львівської міської ради.

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 22 вересня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 02 грудня 2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Фактичні обставини встановлені судом, зміст спірних правовідносин, оцінка доказів, норми права, що застосовані судом при розгляді спірних правовідносин та висновки суду.

У судовому засіданні представник позивача адвокат Новінська Л. О. надала пояснення, що аналогічні викладеному в позовній заяві, просила позов задовольнити.

У судовому засіданні третя особа ОСОБА_2 просила позов задовольнити.

У судове засідання представник відповідача Територіальної громади в особі Львівської міської ради не з`явилася, у поданих до суду письмових поясненнях просила розгляд справи проводити без участі представника Львівської міської ради.

У судове засідання третя особа ОСОБА_4 не з`явилася, про дату, час та місце підготовчого засідання була належним чином повідомлена.

У судове засідання представник третьої особи Третьої львівської державної нотаріальної контори не з`явилася, на адресу суду поступила заява завідувача Третьої львівської державної нотаріальної контори Львівської області З. Спільник, у якій просить слухати справу у відсутності представника, у зв`язку з великою завантаженістю.

У судовому засіданні, поясненнями представника позивача, поясненнями свідка, перевіркою його доводів і обставин справи та дослідженням письмових доказів у справі встановлено наступне.

Спірні правовідносини виникли з приводу прийняття спадщини.

Згідно свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 , виданого виконкомом Львівської міської ради народних депутатів 12 жовтня 1995 р. та зареєстрованого у Львівському міжміському бюро технічної інвентаризації 23 жовтня 1995 р. у реєстрову книгу за № 11900 співвласниками житла на праві спільної сумісної власності зазначено ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Згідно технічного паспорта квартира двокімнатна, загальною площею 48,0 кв.м., житловою 27,5 кв.м., кухні, з усіма комунальними вигодами.

Згідно із свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_6 .

ОСОБА_3 , як спадкоємець першої черги за законом вчасно, в установлений законом строк, звернулася до Третьої львівської державної нотаріальної контори та згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.08.2025 успадкувала належну їй 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 .

ОСОБА_5 , який є чоловіком ОСОБА_6 відмовився від спадщини після смерті дружини.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_5 , який є вітчимом позивача та на момент смерті проживав у вищезазначеній квартирі та був її співвласником.

В судовому розгляді встановлено, що щодо оформлення спадщини після смерті вітчима на належну йому частину у квартирі ніхто не звертався, оскільки ні позивач, ні її доньки не є кровно спорідненими з померлим, відтак не є його спадкоємцями. Інших спадкоємців немає.

Про наявність заповіту ОСОБА_5 , посвідченого 24.12.2007 р. державним нотаріусом Третьої львівської державної нотаріальної контори Бігальською М.Ю., згідно якого він заповів належну йому на праві приватної власності частину квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_3 позивач не знала, відповідно звертатися до нотаріуса за відкриттям спадщини не мала обов`язку.

Відповідно з вимогами ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно вимог ч.ч.1, 2 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заяву про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Згідно з положеннями п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Судом встановлено, що спору про спадкування не існує, а сама спадщина відповідно до вимог ст. 1277 Цивільного кодексу України відумерлою не визнана, а отже вона є досі відкритою, тому, відповідно до ч.1 ст. 1268 Цивільного кодексу України, позивач має право на її прийняття як спадкоємець.

Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право па спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач змушена звернутись до суду із цим позовом, оскільки у інший спосіб захистити своє право можливості немає.

При розгляді даної справи, суд оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, вважає, що доводи позивачів з урахуванням усіх вищенаведених обставин є підставними відповідно вимогам закону та підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат.

Судові витрати покласти на позивача.

Керуючись ст. ст. 4, 11, 12, 13, 77, 81, 141, 142, 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

позов ОСОБА_3 до Територіальної громади в особі Львівської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , Третя Львівська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_3 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати покласти на позивача.

Позивач: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Територіальна громада в особі Львівської міської ради, , місцезнаходження: м. Львів, пл. Ринок, 1.

Третя особа: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Третя особа: ОСОБА_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 .

Третя особа: Третя Львівська державна нотаріальна контора, , місцезнаходження: 79019, м. Львів, пр. Чорновола, 39.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення складено 29.12.2025 року.

Суддя П. Т. Едер