Справа № 953/3095/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" грудня 2025 р.

Київський районний суд м. Харкова у складі судді Вітюка Р.В. перевірив позовну заяву Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" в особі філії Харківське обласне управління АТ "Ощадбанк" до ОСОБА_1 , за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2025 року Акціонерне товариство "Державний ощадний банк України" в особі філії Харківське обласне управління АТ "Ощадбанк" (далі Банк) звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просило визнати договір купівлі-продажу транспортного засобу вчинений 11.12.2007 між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 недійсним та застосувати наслідки недійсності шляхом зобов`язання ОСОБА_3 повернути транспортний засіб його власнику ОСОБА_1 .

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.04.2025 справу передано для розгляду судді Глос М.Л.

Київський районний суд м. Харкова ухвалою від 22.04.2025 відкрив загальне позовне провадження у справі, призначив справу до розгляду, встановив учасникам справи строки для реалізації процесуальних прав.

18.08.2025 Банк подав до суду заяву про збільшення позовних вимог, в якій просив:

- визнати недійсним правочин щодо перереєстрації транспортного засобу: автомобіля марки SUBARU, модель FORESTER, тип легковий універсал-в, шасі (кузов, рама, коляска) НОМЕР_1 , об`єм двигуна 1994, колір чорний, рік випуску 2007 (далі автомобіль SUBARU) з ОСОБА_1 на ОСОБА_2 , оформлений довідкою- рахунком Т-21784 від 11.12.2007;

- застосувати наслідки визнання недійсним правочину:

- визнати транспортний засіб марки SUBARU предметом застави згідно договору застави майна від 06.02.2007 року № 2110, укладеного між Відкритим акціонерним товариством "Державний ощадний банк України" та ОСОБА_1 ;

- скасувати державну реєстрацію (перереєстрацію) транспортного засобу марки SUBARU на ОСОБА_2 оформлену довідкою-рахунком Т-21784 від 11.12.2007;

- скасувати державну реєстрацію (перереєстрацію) транспортного засобу марки SUBARU на ОСОБА_4 на підставі довідки-рахунку серії ААВ № 051903 від 17.07.2013 виданої ТФ "Автолюбитель";

- скасувати державну реєстрацію (перереєстрацію) транспортного засобу марки SUBARU на ОСОБА_5 на підставі довідки-рахунку серії ВІА № 078875 оформленої 27.03.2014 у ТОВ "ТРАНС-КОМ ПЛЮС";

- скасувати державну реєстрацію (перереєстрацію) транспортного засобу марки SUBARU на ОСОБА_6 на підставі довідки-рахунку серії ДПІ № 417731 оформленої 11.06.2014 у ПП "ІМПЕКСГРУПП";

- скасувати державну реєстрацію (перереєстрацію) транспортного засобу марки SUBARU на ОСОБА_3 здійснену 22.04.2017 року, що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 ;

- відновити становище, що існувало на момент здійснення правочину щодо перереєстрації транспортного засобу: автомобіля марки SUBARU з ОСОБА_1 на ОСОБА_2 11.12.2007:

- зобов`язати ОСОБА_3 повернути ОСОБА_1 транспортний засіб: автомобіля марки SUBARU з ОСОБА_1 ;

- відновити реєстрацію транспортного засобу: автомобіля марки SUBARU за ОСОБА_1 .

До заяви долучено платіжну інструкцію № 4073 від 14.08.2025 про сплату судового збору в розмірі 6 056 грн.

Також у вказаній заяві Банк визначає відповідачами таких осіб: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Питання щодо прийняття вказаної заяви до розгляду суд не вирішував (у матеріалах справи відсутня відповідна ухвала суду).

Відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 16.12.2025 № 2669/0/15-25 суддю ОСОБА_7 звільнено з посади судді Київського районного суду м. Харкова. Після проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, згідно з протоколом справу передано на розгляд судді Київського районного суду м. Харкова Вітюку Р.В.

Відповідно до ч. 7, 12 ст. 33 ЦПК України невирішені судові справи за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду, що додається до матеріалів справи, передаються для повторного автоматизованого розподілу справ виключно у разі, коли суддя (якщо справа розглядається одноособово) або суддя-доповідач із складу колегії суддів (якщо справа розглядається колегіально) у передбачених законом випадках не може продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Враховуючи викладене, вбачаються підстави для прийняття цієї цивільної справи до свого провадження та призначення її до розгляду у підготовче засідання. Ураховуючи наявність заяв у справі, зокрема, про збільшення позовних вимог, які не було вирішено попереднім складом суду, суд вважає за необхідне повторно провести підготовче провадження.

При цьому суд звертає увагу Банку, що відповідно до пункту 2 частини першої статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання.

У разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою. У разі зменшення розміру позовних вимог питання про повернення суми судового збору вирішується відповідно до закону (частина третя статті 176 ЦПК України).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір", відповідно до частини третьої статті 6 якого за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Крім того, порядок залучення до участі у справі співвідповідач визначено статтею 51 ЦПК України, згідно з якою суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження залучити до участі у ній співвідповідача.

Тобто збільшення позовних вимог та залучення співвідповідачів у справі є різними процесуальними інститутами та регулюються різними нормами права і визначають свій порядок їх реалізації.

Суд звертає увагу Банку на висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 24.04.2024 у справі №657/1024/16-ц, а саме:

-що в разі надходження до суду такої заяви суд виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову (п. 59);

-оскільки предмет позову кореспондує зі способами захисту права, які визначені, зокрема, статтею 16 ЦК України, то зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, що може полягати в обранні позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права в межах спірних правовідносин, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки в разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом (п. 60);

-водночас як збільшення або зменшення розміру позовних вимог треба розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Збільшенням розміру позовних вимог не може бути заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені в тексті позовної заяви (п. 61);

-заяву про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави) і норми права (юридичні підстави), які позивач первісно не визначив підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами (п. 62).

Заява Банку "про збільшення позовних вимог" від 18.08.2025 не розглядалась попереднім складом суду, тому суд вважає за необхідне її вирішення призначити у підготовче засідання.

Керуючись ст. 2, 33, 259 261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти до розгляду цивільну справу № 953/3095/25 за позовною заявою Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" в особі філії Харківське обласне управління АТ "Ощадбанк" до ОСОБА_1 , за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу.

Призначити справу до розгляду у підготовче судове засідання 21 січня 2026 року о 16:00 год. у приміщенні Київського районного суду м. Харкова (м. Харків, вул. Валентинівська, 7-Б зал. № 22).

Запропонувати учасникам справи подати свої міркування щодо процесуальних питань у справі.

Направити учасникам справи копію ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Роман ВІТЮК