Провадження №2/523/9665/25
У Х В А Л А

29.12.2025 року м. Одеса

Суддя Пересипського районного суду міста Одеси Кремер І.О., розглянувши клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору по цивільній справі № 523/27503/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно.

До позовної заяви позивачкою було подано клопотання про відстрочення сплати судового збору. Так, обґрунтовуючи вимоги поданого клопотання позивачка вказує на те, що нею було подано до суду позов, в якому ОСОБА_1 просить суд ухвалити рішення, яким визнати за нею право особистої приватної власності на нерухоме майно, а саме кафе бар « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 768,5 кв.м. Ціна позову складає 25 000 000,00 грн., та відповідно до вимог ЗУ «Про судовий збір» за звернення до суду з даним позовом підлягає сплата судового збору у розмірі 15140,00 грн. На виконання вимог ЗУ «Про судовий збір» ОСОБА_1 було сплачено судовий збір у розмірі 6073,60 грн. Однак, на даний час у позивачки наявні труднощі щодо сплати повної суми судового збору за подання позову, які пов`язані з тривалим часом воєнного стану, тривалими судовими процесами, які тривають більше 15 років, на що витрачаються значні кошти, що призвело до значного погіршення матеріального становища позивачки. Окрім того, позивачка ОСОБА_1 здійснює суттєві витрати на своє лікування. У зв`язку з чим, просить суд відстрочити сплату судового збору, що залишився у розмірі 9046,40 грн.

Дослідивши матеріали заяви та доводи позивача, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч. 1, 5 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати, зобов`язана одночасно надати докази, які підтверджують наявність обставин, якими обґрунтоване таке клопотання.

Згідно приписів ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Також, за приписами ч. 3 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» при визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Згідно роз`яснень, що містяться в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Також, слід зазначити, що в рішенні у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатись обмеженням доступу до суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 940/2276/18 викладено висновок, що суд може відстрочити (розстрочити) сплату судового збору, враховуючи майновий стан особи, що звертається до суду. При цьому, у зазначеній постанові Велика Палата Верховного Суду сформулювала висновок про те, що для вирішення питання про відстрочення сплати судового збору необхідним є доведення особою, яка звертається із відповідним клопотанням, фінансової неможливості сплатити судовий збір.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 338/158/19 (провадження N 61-11548св20) зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Таким чином, суд може відстрочити сплату судового збору при наявності беззаперечних доказів, які підтверджували б матеріальний стан платника.

Однак, дослідивши матеріали поданого клопотання, суддя констатує, що до такого не було додано жодного належного доказу, який би підтверджував той факт, що майновий стан позивачки ОСОБА_1 перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, зокрема позивачкою не було додано жодної довідки про доходи та майновий стан.

Суддя констатує, що до клопотання ОСОБА_1 було подано Виписку із медичної картки амбулаторного хворого № 603 від 05.11.2025, з якої вбачається, що ОСОБА_1 звернулася до за медичною допомогою до сімейного лікаря зі скаргами на виражену слабкість, головний біль та запаморочення. Діагноз: гіпертонічна хвороба ІІ ст.

Однак, жодних доказів понесення суттєвих витрат на лікування, як про це заявлено позивачкою у клопотанні про відстрочення сплати судового збору, ОСОБА_1 надано не було.

Однак, в той же час поза увагою суду не може бути залишено того факту, що ОСОБА_1 на праві спільної часткової власності у частці 1/2 належить кафе бар « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 768,5 кв.м.

Крім того, суддя вважає за необхідним констатувати, що нормами ЦПК України і Закону України «Про судовий збір» передбачено саме право суду, а не обов`язок щодо відстрочення від сплати судового збору позивачем, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

З огляду на вищевикладене, приходжу до переконання, що в задоволенні поданого клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити з підстав необґрунтованості поданого клопотання та відсутності доказів, в підтвердження незадовільного матеріального становища позивача.

Керуючись ст.ст. 136, 260, 353 354 ЦПК України, ст.8 ЗУ «Про судовий збір», суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору по цивільній справі № 523/27503/25 відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Пересипського

районного суду м. Одеси: І.О. Кремер