Справа №293/1579/25
Провадження № 2/293/960/2025
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 грудня 2025 рокуселище Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Проценко Л.Й., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

19.12.2025 ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Савіцька Анна Олегівна на підставі ордеру на надання правничої допомоги серії АМ №1174402 від 15.12.2025, звернулась до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовом до Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, в якому просить визнати поважною причину пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини після ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та встановити ОСОБА_1 додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом після його смерті.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 19.12.2025 справа №293/1579/25 передана на розгляд судді Проценко Л.Й.

Судом не вирішувалось питання про відкриття провадження у вказаній справі в період з 23.12.2025 по 26.12.2025, у зв`язку з перебуванням головуючої судді Проценко Л.Й. у відпустці.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що така не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України та підлягає залишенню без руху, з огляду на наступне.

Так, зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом позову є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Пункт 2 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 01.03.2013 N 3 "Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ" зазначає, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні перевірити належність справ до їх юрисдикції та підсудності.

Статтею 30 ЦПК України передбачено виключну підсудність цивільних справ.

Згідно ч.1 ст.30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Відповідно до п.42 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 01.03.2013 N 3 "Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ" передбачено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Тобто, на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.

Звертаючись до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини представник позивача вказала, що спадкодавцеві ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Леніне Радомишського району Житомирської області, належить частка в праві власності на житловий будинок, а саме 29/100 що знаходиться в АДРЕСА_1 .

Із довідки Ставецького старостинського округу Радомишльської міської ради Житомирської області №499 від 27.11.2025 вбачається, що ОСОБА_2 на день смерті, ІНФОРМАЦІЯ_1 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 . Крім померлого в цьому жилому будинку разом з ним ніхто не був зареєстрований на день смерті та протягом шести місяців з дня смерті спадкодавця.

Враховуючи, що частка спадкового майна, що знаходиться в селищі Черняхів, Житомирського району Житомирської області є незначною, а саме 29/100, а підсудність справи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини визначається місцем знаходження основної маси нерухомого майна, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху для уточнення позивачем всієї маси спадкового майна після смерті ОСОБА_2 для визначення належного суду, якому підсудна дана справа.

Виходячи з вище викладеного, відповідно до вимог ч.1ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст.175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Частиною 3 ст.185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Виходячи з вище викладеного, відповідно до вимог ч.1 ст.185 ЦПК України суд, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст.175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Частиною 3 ст.185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин суд вважає, що позивачу слід надати строк для виправлення зазначених недоліків позовної заяви.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем чи його представником цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Вважаю за необхідне звернути увагу позивача та його представника на роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, які викладені у п. 7 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», відповідно до яких позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати встановленим вимогам, у зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху, про що повідомити представника позивача і надати їй строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 83,175, 177, 187 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк з дня отримання цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, вказаних у мотивувальній частині ухвали.

Копію ухвали надіслати представнику позивача для виконання.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, позовна заява буде визнано неподаною та повернута позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Людмила ПРОЦЕНКО