Ширяївський районний суд Одеської області
30.12.2025 Справа №: 518/2248/25 Провадження № 2/518/831/2025
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30 грудня 2025 року селище Ширяєве

Суддя Ширяївського районного суду Одеської області Гуржій А.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ПОЗИКА» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

До Ширяївського районного суду Одеської області надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ПОЗИКА» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Позовна заява подана представником позивача в електронній формі через систему «Електронний суд».

Відповідно до положень ч. 1 ст. 177 ЦПК України, у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст. 43 ЦПК України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Як встановлено п. 33 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою КМУ від 5 березня 2009 р. № 270 (далі Правила), у разі коли поштове відправлення, поштовий переказ адресуються до запитання, на абонементну скриньку, до відділення, після найменування адресата зазначається: до запитання, абонементна скринька, до відділення; найменування населеного пункту, району, області; найменування об`єкта поштового зв`язку місця призначення; поштовий індекс; країна призначення.

На внутрішній простій поштовій картці і листі, що адресуються до запитання, замість прізвища, імені та по батькові адресата можуть зазначатися реквізити паспорта громадянина України або іншого документа, що посвідчує особу.

Також п. 85 Правил, поштові відправлення з позначкою Вручити особисто, адресовані фізичним особам, підлягають врученню особисто адресатам або особам, уповноваженим ними на це в установленому порядку.

П. 90 Правил, встановлено, що оператор поштового зв`язку вручає реєстровані поштові відправлення у визначеному оператором поштового зв`язку порядку. Поштові відправлення, в тому числі прості, адресовані До запитання, видаються тільки адресату на підставі пред`явлення документів, що посвідчують особу відповідно до законодавства. Поштові відправлення, адресовані До відділення, вручаються у приміщенні об`єкта поштового зв`язку адресату (одержувачу) або іншій уповноваженій особі, інформація про яку надана відправником або одержувачем.

Водночас п. 91 Правил, під час вручення фізичній особі реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом з повідомленням про вручення працівник об`єкта поштового зв`язку на підставі пред`явленого адресатом (одержувачем) документа, що посвідчує особу згідно із законодавством, робить відповідну відмітку про вручення у порядку, визначеному оператором поштового зв`язку.

Також, п. 62 Правил передбачено, що підтвердженням оплати послуг поштового зв`язку з пересилання письмової кореспонденції є, зокрема, розрахунковий документ про оплату послуги поштового зв`язку.

Статтею 1 Закону України «Про поштовий зв`язок» № 2722-IX від 03.11.2022 визначено, що розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку; поштове відправлення з оголошеною цінністю - реєстроване поштове відправлення, що приймається для пересилання з оцінкою вартості вкладення, визначеною відправником; реєстроване поштове відправлення - поштове відправлення, яке приймається для пересилання з видачею розрахункового документа, пересилається з приписуванням до супровідних документів та вручається одержувачу під розписку (шляхом проставляння письмового або електронного підпису) або з фіксацією технічними засобами.

Отже, за змістом положень Правил у взаємозв`язку із положеннями ст. 1 Закону України «Про поштовий зв`язок», доказом, що підтверджує прийняття оператором поштового зв`язку поштового відправлення для пересилання є виданий ним відправнику розрахунковий документ встановленої форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо); разом з тим опис вкладення є підтвердженням того, які саме документи вкладені до поштового відправлення.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документами учасникам справи є бланк опису вкладення з номером поштового відправлення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фіскальним чеком/квитанцією про відправлення.

Наведені вище положення дають підстави дійти висновку, що на позивача покладений обов`язок додати документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів листом з описом вкладення, який має містити номер поштового відправлення (постанова Верховного Суду від 20 січня 2022 року у справі №916/1618/21), а отже на підтвердження направлення учасникам справи відповідної заяви по суті обов`язково мають додаватися оригінали: опису вкладення (із зазначенням номеру поштової накладної), квитанції (фіскальний чек) поштового відділення, що підтверджують факт оплати відправником та надання відділенням зв`язку послуг з пересилання листів з описом вкладення, службовий чек (накладна).

Тобто належним доказом надіслання копії позовної заяви та доданих до неї документами відповідачу є оригінал опису вкладення відправленої поштової кореспонденції, в якому перелічені всі документи, які надсилаються одержувачу та який засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи, а саме оригінал поштової квитанції (чеку).

Як вбачається із опису вкладення до цінного листа, що доданий до матеріалів справи, позовна заява з додатками направляються позивачеві на адресу: с. Ганно - Покровка Ширяївський район Одеська область без зазначеного номеру будинку та вулиці, що не дає можливості встановити на яку саме адресу направлений примірник позовної заяви з додатками відповідачу.

Отже відповідачем не надано доказів направлення примірника позовної заяви з додатками безпосередньо, особисто відповідачу.

Відтак, матеріали справи не містять підтвердження надсилання позивачем примірника позовної заяви з додатками відповідачу на його зареєстровану адресу місця проживання.

Суд зауважує, що не направлення примірника позовної заяви разом із доданими до нього документами особисто відповідачу на адресу його місця реєстрації, призведе до не отримання останнім примірника позову, що спричинить його необізнаність зі змістом позовних вимог, відсутність можливості подати заперечення щодо позовних вимог, а відтак порушує принципи цивільного судочинства, зокрема, змагальності сторін.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що згідно з положеннями ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Ч. 2 ст. 12 ЦПК України, зазначено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, при поданні заяви позивачем не дотримано вимог положень ст. 175 та ст. 177 ЦПКУ, у зв`язку з чим позовна заява підлягає залишенню без руху.

На підставі викладеного та керуючись положеннями ст. ст. 177, 258-261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ПОЗИКА» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі не усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом наданого часу, позовна заява буде вважатись неподаною і повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: https://court.gov.ua/fair.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Гуржій