Справа № 296/5528/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" грудня 2025 р. м.Житомир

Корольовський районний суд міста Житомира

в складі: головуючого - судді Пилипюк Л. М.

за участю секретаря судового засідання Клименко Е. В.,

представника позивача Опанасюка С. П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області про звільнення майна з-під арешту,

В С Т А Н О В И В:

22 травня 2025 року до Корольовського районного суду міста Житомира надійшла позовна заява позовом ОСОБА_1 до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області про звільнення майна з-під арешту. Позовна заява сформована в підсистемі ЄСІТС «Електронний суд» та підписана представником позивача адвокатом Опанасюком С. П.

Позов обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 звернулась до нотаріуса з метою відчуження належного їй на праві власності будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . В процесі підготовки та аналізу документів для відчуження нерухомого майна було з`ясовано, що на вказаний будинок зареєстровані обтяження, а саме: 1) заборона (архівний запис) - реєстраційний номер обтяження 3134687, зареєстровано 21 квітня 2006 року Першою житомирською державною нотаріальною конторою на підставі повідомлення, б/н, Ст. Житомир, власник ОСОБА_2 ; 2) заборона (архівний запис) - реєстраційний номер обтяження 3138525, зареєстровано 25 квітня 2006 року Першою житомирською державною нотаріальною конторою на підставі повідомлення, б/н, 26.03.1965, Коростенська погрузочно-розвантажувальна контора, власник: ОСОБА_3 ; 3) заборона (архівний запис) - реєстраційний номер обтяження 3164485, зареєстровано 03 травня 2006 року Першою житомирською державною нотаріальною конторою на підставі повідомлення, б/н, Рембаза Хлібопродуктів, власник: ОСОБА_2 .

У якості підстави для накладення обтяжень на житловий будинок АДРЕСА_2 зазначено повідомлення, датовані 19601970-ми роками, нібито надіслані від імені юридичних осіб, що діяли на той час «Ст.Житомир», «Коростенська погрузочно-розвантажувальна контора», «Рембаза Хлібопродуктів». Проте слід зазначити, що такі юридичні особи є суб`єктами, які існували виключно в межах правової системи колишнього Радянського Союзу, а відтак не є юридичними особами за чинним законодавством України.Відсутність відомостей про таких суб`єктів у відповідних державних реєстрах унеможливлює перевірку їхніх повноважень, юридичної правосуб`єктності та достовірності наданої ними інформації. Отже, вказані повідомлення не можуть бути належною та допустимою правовою підставою для обтяження права власності на житловий будинок АДРЕСА_2 , оскільки походять від суб`єктів, які де-факто та де-юре не існують у правовому полі України. Зважаючи на вищевказані обставини, накладені Першою житомирською державною нотаріальною конторою обтяження на житловий будинок, який належить на праві приватної власності позивачці ОСОБА_1 , порушують її майнові права та перешкоджають реалізації нею свого права власності на вищезазначене нерухоме майно. На переконання позивача, будь-які законні підстави існування спірних обтяжень майна відсутні.

На підставі наведеного позивач проситьзвільнити з-під арешту належне ОСОБА_1 нерухоме майно - житловий будинок АДРЕСА_2 та припинити обтяження: заборону (архівний запис) - реєстраційний номер обтяження 3134687, зареєстровану 21 квітня 2006 року Першою житомирською державною нотаріальною конторою; заборону (архівний запис) - реєстраційний номер обтяження 3138525, зареєстровану 25 квітня 2006 року Першою житомирською державною нотаріальною конторою на підставі повідомлення; заборону (архівний запис) - реєстраційний номер обтяження 3164485, зареєстровану 03 травня 2006 року Першою житомирською державною нотаріальною конторою.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 травня 2025 року вищевказану справу передано для розгляду судді Корольовського районного суду міста Житомира Сингаївському О. П.

Ухвалою судді Корольовського районного суду міста Житомира Сингаївського О. П. від 30 червня 2025 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) учасників справи.

На підставі Розпорядження Корольовського районного суду м. Житомира №267 від 15 вересня 2025 року призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, оскільки суддя Корольовського районного суду міста Житомира ОСОБА_4 звільнений у відставку.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 вересня 2025 року цивільну справу № 296/5528/25 передано для розгляду судді Корольовського районного суду міста Житомира Пилипюк Л. М.

Ухвалою судді Корольовського районного суду міста Житомира Пилипюк Л. М. від 25 вересня 2025 року справу прийнято до провадження, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи, призначено судове засідання.

Ухвалою суду від 27 жовтня 2025 року вирішено питання про витребування доказів.

Представник позивача адвокат Опанасюк С. П. у судовому засіданні вимоги позову підтримав з підстав, які зазначені в позовній заяві, просив позов задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області в судове засідання не з`явився. 23 жовтня 2025 року до суду надійшла заява завідувача Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області Поліщук А. І. про розгляд справи за відсутності сторони відповідача. У вказаній заяві також зазначено, що Житомирська державна нотаріальна контора Житомирської області не є правонаступником Першої, Другої та Третьої житомирських державних нотаріальних контор, які ліквідовані. Крім того, нотаріус набуває статусу відповідача за умови наявності позову про відшкодування шкоди, заподіяної нотаріусом. Виходячи з аналізу Закону України «Про нотаріат» та характеру спірних правовідносин, Житомирська державна нотаріальна контора Житомирської області є неналежним відповідачем у цій справі.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Зі змісту ст. 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Звертаючись до суду з цим позовом, ОСОБА_1 зазначає, що вона є власником житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . На підтвердження вказаної обставини позивач надає копію договору про надання в безстрокове користування земельної ділянки для будівництва індивідуального житлового будинку на праві приватної власності від 11 листопада 1970 року, який укладено між забудовником ОСОБА_2 та відділом комунального господарства виконкому Житомирської міської ради депутатів трудящих. Крім того, позивач надала суду копію технічного паспорту на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Дата створення технічного паспорту 1982 рік. У вказаному технічному паспорті зазначено, що власником домоволодіння є ОСОБА_2 .

Відомості про реєстрацію права власності на нерухоме майно будинок АДРЕСА_2 в матеріалах справи відсутні.

Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 06 березня 2025 року підтверджено, що на будинок по АДРЕСА_3 було накладено обтяження, а саме:

1)заборона (архівний запис) - реєстраційний номер обтяження 3134687, зареєстровано 21 квітня 2006 року Першою житомирською державною нотаріальною конторою на підставі повідомлення, б/н, Ст. Житомир; власник: ОСОБА_2 ; додаткові дані: архівний номер 13475ZHITOMIR1, архівна дата: 03.04.1998, дата виникнення: 25.04.1973, № реєстра:1578-29, внутр. №29011D2425EF442D3D22;

2)заборона (архівний запис) - реєстраційний номер обтяження 3138525, зареєстровано 25 квітня 2006 року Першою житомирською державною нотаріальною конторою на підставі повідомлення, б/н, 26.03.1965, Коростенська погрузочно-розвантажувальна контора; власник: ОСОБА_3 , додаткові дані: архівний номер 14796ZHITOMIR1, архівна дата: 03.04.1998, дата виникнення: 26.03.1965, № реєстру: 27, внутр. №46011A2425EF4233413A;

3)заборона (архівний запис) - реєстраційний номер обтяження 3164485, зареєстровано 03 травня 2006 року Першою житомирською державною нотаріальною конторою на підставі повідомлення, б/н, Рембаза Хлібопродуктів; власник: ОСОБА_2 , додаткові дані: архівний номер 2660800ZHITOMIR1, архівна дата: 03.04.1998, дата виникнення: 12.06.1975, № реєстру:1587-29, внутр. №72011D2425EF282E6C57.

Предметом спору в цій справі є скасування вищевказаних обтяжень нерухомого майна.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Згідно зі статтями 15, 16 Цивільного кодексу України (далі -ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Частинами першою, третьою статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня матеріальна і процесуальна заінтересованість у справі. Саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі (частина друга статті 51 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Визначення відповідачів, предмета і підстав спору є правом позивача, водночас встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи: суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача (див.: висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, провадження № 14-61цс18).

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду у справі за № 523/9076/16-ц від 17 квітня 2018 року пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.

У постановах Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі № 761/825/20 (провадження № 61-12951св21), від 02 листопада 2022 року у справі № 758/14101/16-ц (провадження № 61-17550св21) зазначено, що відповідач є обов`язковим учасником цивільного процесу - його стороною. Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня особиста і безпосередня заінтересованість; саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір. Крім того, відповідач є тією особою, на яку вказує позивач як на порушника свого права. Тобто, відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного право уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. При цьому неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Нотаріус є публічною особою, якій державою надано повноваження щодо посвідчення прав і фактів, які мають юридичне значення, та вчинення інших нотаріальних дій з метою надання їм юридичної вірогідності. Вчиняючи нотаріальні дії, нотаріус діє неупереджено, він не може діяти в інтересах жодної з осіб - учасника нотаріальної дії. Нотаріус не стає учасником цивільних правовідносин між цими особами, а отже, не може порушувати цивільні права, які є змістом цих відносин. Відсутня і процесуальна заінтересованість нотаріуса в предметі спору та реалізації прийнятого рішення.

У пунктах 37.2 та 43 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.05.2020 у справі № 554/8004/16-ц (14-431цс19) вказано, що особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Відповідачем у справах за позовами про звільнення майна з-під арешту є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних правовідносин щодо такого майна (п. 39, 62 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.11.2019 року у справі № 905/386/18).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16 дійшла висновку, що спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно чи обтяження такого права за іншою особою у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є цивільно-правовим. А тому вирішення таких спорів здійснюється за правилами цивільного або господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін. Належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано.

Відомостями з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна підтверджено, що спірні обтяження нерухомого майна зареєстровані реєстратором Першої житомирської державної нотаріальної контори.

Визначаючи відповідача у цій справі, представник позивача зазначає, що реєстратор обтяжень - Перша житомирська державна нотаріальна контора припинена як юридична особа 26 лютого 2018 року, а її функції зараз виконує Житомирська державна нотаріальна контора Житомирської області.

Суд ураховує, що позивачка документально не підтвердила та належним чином не обґрунтувала підстав залучення до участі у справі в якості відповідача Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області. В матеріалах справи відсутні докази того, що відповідач є правонаступником Першої житомирської державної нотаріальної контори. Позов не містить обґрунтування неправомірності дій відповідача, внаслідок яких порушені права позивача.

Отже, Житомирська державна нотаріальна контора Житомирської області не порушувала прав позивача у спірних правовідносинах.

Досліджені судом обставини дають підстави для висновку, що Житомирська державна нотаріальна контора Житомирської області є неналежним відповідачем у спірних правовідносинах.

З наведених мотивів суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову.

Керуючись ст. ст. 4, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 83, 137, 141, 247, 258, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області про звільнення майна з-під арешту відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: Житомирська державна нотаріальна контора Житомирської області, , адреса: м. Житомир, вул. Леха Качинського, 12а.

Повний текст рішення суду складено 26 грудня 2025 року

Суддя Корольовського районного суду

міста Житомира Лілія ПИЛИПЮК