П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2025 року місто Київ

справа № 363/2581/20

провадження №22-ц/824/5500/2025

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М., за участю секретаря судового засідання - Хасанової А.Р.

сторони:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Українцем Миколою Петровичем,

на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 14 листопада 2024 року,ухвалене у складі судді Рудюк О.Д.,-

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідачки ОСОБА_2 , в якому просив стягнути з останньої грошові кошти в рахунок відшкодування матеріальної шкоди в сумі 120940 грн.

Позов обґрунтовано тим, що 15.05.2020 в м. Вишгород біля будинку по вул. Набережна, 8-Д, внаслідок пожежі, яка виникла в належному на праві власності відповідачу транспортному засобі - автомобілі марки Ford Fusion, д.н.з. НОМЕР_1 , а саме моторному відсіку виникла пожежа.

Згідно акту про пожежу від 15.05.2020, складеного комісією у складі представників ГУ ДСПС України у Київській області причиною пожежі зазначено коротке замкнення з послідуючим горінням.

Внаслідок пожежі вогонь з автомобіля відповідача перекинувся на належний позивачу на праві власності - транспортний засіб - автомобіль марки MITSUBISHI GALANT, д.н.з. НОМЕР_2 , який було суттєво пошкоджено.

Згідно висновку № 302 експертного автотоварознавчого дослідження від 19.05.2020, матеріальний збиток, завданій автомобілю MITSUBISHI GALANT, д.н.з. НОМЕР_2 , в результаті його пошкодження при пожежі, що трапилася 15.05.2020, станом на дату пошкодження складає 232929,84 грн.

Разом з тим, за результатами виконаних ремонтних робіт ремонт становить 120940 грн., які позивач сплатив.

Посилаючись на зазначені обставини, позивач просив позов задовольнити.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 14 листопада 2024 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням, представник ОСОБА_1 адвокат Українець М.П. подав апеляційну скаргу, в який просить скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити.

В апеляційній скарзі посилається на те, що висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам, судом невірно застосовані норми матеріального права. Судом допущено порушення норм процесуального права щодо не призначення повторної експертизи.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 адвокат Українець М.П. апеляційну скаргу підтримав і просив її задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про день і час розгляду справи повідомлена, подала до суду письмові пояснення, в яких просить розглядати справу у її відсутність.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вислухавши пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до наступних висновків.

Судом установлено, що 15.05.2020 близько 20.30 год. за адресою: м.Вишгород, вул.Набережна, неподалік будинку №8-Д сталося загорання одного з транспортних засобів, а саме марки «Ford Fusion», д.н.з. НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_2 , внаслідок загорання вогонь перекинувся на автомобіль марки «Mitsubishi Galant», д.н.з. НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_1 , внаслідок чого пошкоджено задню частину автомобіля, багажний відсік, крила багажного відділення, задні ліхтарі, причина пожежі ймовірно коротке замикання з послідуючим горінням.

Відповідно до висновку № 302 від 19.05.2020 експертного автотоварознавчого дослідження, матеріальний збиток завданий власнику автомобіля «Mitsubishi Galant», д.н.з. НОМЕР_2 на суму 120940 грн.

Згідно прибуткового касового ордеру № 061/05 від 04.06.2020 ФОП ОСОБА_3 прийнято від ОСОБА_1 за ремонт автомобіля«Mitsubishi Galant», д.н.з. НОМЕР_2 120940 грн.

Згідно висновку експертів за результатами проведення судової пожежно-технічної експертизи від 13.02.2024 № 25952-46/33443/21-46 Київського науково-дослідного інституту судових експертизи Міністерства юстиції України, осередок пожежі, яка відбулася 15.05.2020 за адресою: м.Вишгород, вул.Набережна, 8-Д, знаходився у правій передній частині кузова автомобіля «Ford Fusion», д.н.з. НОМЕР_3 в районі правової фари та правого переднього колеса.

Від осередку пожежі процес горіння поширювався по горючих матеріалах моторного відсіку через технологічні отвори у перегородці між моторним відсіком та салоном на салон автомобіля «Ford Fusion», д.н.з. НОМЕР_3 , а також на задню частину розташованого попереду автомобіля «Mitsubishi Galant», д.н.з. НОМЕР_2 .

Причиною виникнення пожежі у автомобілі «Ford Fusion», д.н.з. НОМЕР_3 , яка відбулася 15.05.2020 за адресою: м.Вишгород, вул.Набережна, 8-Д, могла бути теплова дія на горючі матеріали автомобіля (праве колесо, моторний відсік, облицювання тощо) зазначеного автомобіля джерела теплової енергії у вигляді відкритого полум`я, а зважаючи на наявність потужного спалаху на початковій стадії пожежі, характерного для займання пароповітряної суміші горючої рідини, у даному випадку, для інтенсифікації процесу горіння, можливе використання легкозаймистої рідини, займання якої сталося від дії малокалорійного стороннього джерела запалювання.

Джерела запалювання, яке зумовило займання наявного горючого середовища у місці формування осередку пожежі у транспортному засобі «Ford Fusion», д.н.з. НОМЕР_3 , могло бути джерело відкритого полум`я у вигляді горіння пароповітряної суміші легкозаймистої рідини, що зайнялася від дії стороннього малокалорійного джерела запалювання у вигляді відкритого полум`я сірника, запальнички тощо.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що у позивача відсутні правові підстави для покладення на відповідача відповідальності за шкоду завдану майну позивача, що була спричинена пожежею, що сталась 15.05.2020 за адресою: м.Вишгород, вул.Набережна, неподалік будинку 8-Д, оскільки суду не надано будь-яких доказів на підтвердження неправомірних дій/бездіяльності з боку відповідача, що спричинили виникнення пожежі.

Крім того, позивачем не доведено перебування автомобіля Форд в неналежному технічному стані, що стало підставою для відповідальності відповідача. В свою чергу відповідачем надано копії акту приймання-передачі виконаних послуг від 18.09.2019, від 14.09.2019, діагностичний лист, гарантійний ремонт від 21.02.2020, що свідчить про належне утримання автомобіля відповідачкою.

Оскільки позивачем не доведено, що відповідачем вчинялися будь-які дії, зокрема, діяльність по зберіганню автомобіля, що спричинили пожежу, тому суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Особа, який завдано збитків у результаті порушення її цивільного права має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки ( ч.1, п.1 ч.2 ст.22 ЦК України).

Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб (ч.1 ст.1187 ЦК України).

Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку ( ч.2 ст.1187 ЦК України.

Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого ( ч.5 ст.1187 ЦК України).

Тлумачення статті 1187 ЦК України свідчить, що: перелік видів діяльності, що створює підвищену небезпеку, який наведений у ч.1 ст.1187 ЦК України не вичерпний. Окремі предмети матеріального світу мають одночасно декілька потенційно шкідливих властивостей, через що поводження з такими предметами слід кваліфікувати як змішані джерела підвищеної небезпеки. Змішані джерела підвищеної небезпеки можуть існувати в межах одного об'єкту матеріального світу. Автомобіль є складовою технічною системою, під час експлуатації якої використовується механічна, хімічна, електрична енергія, вогненебезпечні, отруйні речовини тощо; транспортний засіб, який не рухався (зберігався на автостоянці), але спричинив завдання шкоди внаслідок його загоряння через технічну несправність електричної чи паливної системи, слід кваліфікувати як джерело підвищеної небезпеки в розумінні ч.1 ст.1187 ЦК України. Транспортний засіб кваліфікується як джерело підвищеної небезпеки не через його можливість рухатись, а через його конструктивні особливості, що зумовлює наявність у власника або особи, яка володіє відповідним транспортним засобом на іншому правовому титулі, обов`язків, що опосередковують необхідність недопущення завдання шкоди іншим особам (зокрема, необхідність дотримання низки технічних вимог, порушення яких може мати наслідком ймовірне неконтрольоване завдання шкоди); транспортний засіб, який не використовується (зберігається), створює ймовірне підвищене заподіяння шкоди через неможливість повного контролю з боку особи у процесі його використання за умови наявності у відповідного транспортного засобу небезпечних конструктивних елементів (зокрема, паливна та електрична системи автомобіля); для відшкодування шкоди володільцем джерела підвищеної небезпеки за правилами ст.1187 ЦК України не має значення, чи використовує він таке джерело за призначенням. Визначальним є те, що відповідні потенційні шкідливі властивості такого джерела проявились і призвели до завдання шкоди іншим особам (правовий висновок, викладений в постанові Верховного Суду у складі Об'єднаної палати Касаційного цивільного суду від 5 грудня 2022 року у справі № 214/7462/20).

Зобов`язання про відшкодування майнової шкоди завданої джерелом підвищеної небезпеки виникає за таких умов: наявність шкоди, протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоди та її результатом - шкодою ( постанова Верховного Суду від 23 січня 2019 року у справі № 674/1666/14-ц).

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ст. ст. 77, 81 ЦПК України).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (постанова Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц).

Цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей».

Взявши до уваги висновок експертів від 13.02.2024 № 25952/21-46/33443/21-46, а саме в частині дослідження: «Зважаючи на те, що під час проведення огляду автомобіля «Ford Fusion», д.н.з. НОМЕР_3 експертом не було виявлено фрагментів електричної мережі, які мали б пошкодження, характерні для її аварійних робот (оплавлення, спікання жил тощо) у експерта не має підстав роботи висновок про причетність до причини виникнення даної пожежі теплових проявів, що виникли при аварійних режимах у роботі електромережі та будь-якого електроустаткування зазначеного автомобіля. При цьому також слід зазначити, що при виникненні пожежі від тепла, що утворилося в результаті аварійних режимів в роботі електрообладнання, розвиток процесів горіння відбувається поступово і не супроводжується миттєвим потужним спалахом», суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, підстави для покладення на відповідачку, як власника автомобіля «Ford Fusion», д.н.з. НОМЕР_3 , відповідальності за шкоду завдану майну позивача, що була спричинена пожежею, відсутні.

Крім того, позивачем не доведено, а судом не встановлено, що відповідачем вчинялись будь-які дії, зокрема, діяльність по зберіганню автомобіля, що спричинили пожежу.

Отже, у зв`язку з тим, що є недоведеними протиправність поведінки ОСОБА_2 як власника автомобіля «Ford Fusion», д.н.з. НОМЕР_3 щодо його використання або зберігання, наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідачка та завданою ОСОБА_1 шкодою, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги в тій частині, що суд першої інстанції безпідставно відмовив у задоволенні клопотання сторони позивача про призначення повторної експерти, не можуть бути прийняті в якості підстав для скасування оскаржуваного рішення, оскільки, колегією суддів не встановлено порушень норм процесуального закону при постановленні ухвали. Суд першої інстанції, заслухав в судовому засідання експертів Лисенка О.В. та Кучинського В.В., які підтримали складений ними висновок експертів за результатами проведення судової пожежно-технічної експертизи від 13.02.2024. Експерти попереджались про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов'язків.

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують і не впливають на їх правильність, фактично зводяться до незгоди з висновками суду першої інстанції.

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції відповідає фактичним обставинам справи, ґрунтується на наявних у справі доказах, ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права, підстави для його скасування відсутні.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 268, 367, 368, 374, 375, 381-383 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Українцем Миколою Петровичем, залишити без задоволення.

Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 14 листопада 2024 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення, але може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови.

Суддя-доповідач: О.І. Шкоріна

Судді: Л.Д. Поливач

А.М. Стрижеус