Справа № 697/1753/22
Провадження № 2/697/18/2025
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2025 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Скирди Б.К.,

за участю: секретаря судового засідання Васянович Ю.В.,

позивача ОСОБА_1 (в режимі відеоконференції),

третьої особи ОСОБА_2 (в режимі відеоконференції)

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Каневі в порядку загального позовного провадження в режимі відеоконференції заяву ОСОБА_1 про поновлення пропущеного процесуального строку для подання клопотання про залучення співвідповідачів та залучення співвідповідачів у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Ліплявської сільської ради Черкаської області, Черкаської районної ради, Черкаської районної державної адміністрації, Державна інспекція архітектури та містобудування України, треті особи: Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , Канівська державна нотаріальна контора, ОСОБА_6 про встановлення факту спільного проживання разом із спадкодавицею за однією адресою на час відкриття спадщини, визнання права на завершення приватизації земельної ділянки у порядку спадкування та на одержання документів, що посвідчують право власності на земельну ділянку, визнання права на зміну цільового призначення земельної ділянки, визнання права власності на самочинне збудоване нерухоме майно у порядку спадкування, визнання недійсним договору дарування земельної ділянки, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Канівського міськрайонного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Ліплявської сільської ради Черкаської області, Черкаської районної ради, Черкаської районної державної адміністрації, Державна інспекція архітектури та містобудування України, треті особи: Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , Канівська державна нотаріальна контора, ОСОБА_6 про встановлення факту спільного проживання разом із спадкодавицею за однією адресою на час відкриття спадщини, визнання права на завершення приватизації земельної ділянки у порядку спадкування та на одержання документів, що посвідчують право власності на земельну ділянку, визнання права на зміну цільового призначення земельної ділянки, визнання права власності на самочинне збудоване нерухоме майно у порядку спадкування, визнання недійсним договору дарування земельної ділянки.

Позивачем ОСОБА_1 подано до суду заяву про поновлення пропущеного процесуального строку для подання клопотання про залучення співвідповідачів та залучення співвідповідачів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

Заява мотивована тим, що на час подання позовної заяви судова практика виходила з того, що у позовах про визнання права власності на самочинно збудоване нерухоме майно у порядку спадкування не потрібно залучати до участі у справі в якості співвідповідачів власників (користувачів) сусідніх земельних ділянок. У зв`язку з цим, позивач ОСОБА_1 , до подання позову у справі не знала та не могла знати про те, що після подання позову у цій справі судова практика зміниться і виникне необхідність у залученні в якості співвідповідачів власників (користувачів) сусідніх земельних ділянок.

При визначенні того, хто є належним відповідачем при поданні позову, позивач ОСОБА_1 керувалася саме Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13.

Проте після подання 05.11.2022 до суду позовної заяви судова практика змінилася, а саме у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 травня 2024 року у справі № 211/6854/21, провадження № 61-11842св23, зроблений наступний правовий висновок: «Тлумачення частини п`ятої статті 376 ЦК України свідчить, що у справі за позовом власника земельної ділянки належним відповідачем за позовною вимогою про визнання права власності на самочинно збудоване нерухоме майно, якщо земельна ділянка, на якій воно побудоване, на час здійснення самочинного будівництва не була у власності позивача, проте згодом позивач набув право власності на таку земельну ділянку, є територіальна громада (в особі відповідної ради), в якій знаходиться відповідна земельна ділянка, та власники (користувачі) сусідніх земельних ділянок».

Отже, після подання позовної заяви судова практика почала виходити з того, що потрібно не лише залучати сільську раду в якості відповідача, але й потрібно залучати в якості співвідповідачів власників (користувачів) сусідніх земельних ділянок ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

З огляду на зазначені обставини, позивач ОСОБА_1 просить: - визнати поважними причини пропуску процесуального строку, встановленого ч. 1 ст. 51 ЦПК України для подання клопотання про залучення співвідповідачів у справі; - поновити пропущений процесуальний строк, встановлений ч. 1 ст. 51 ЦПК України, для подання клопотання про залучення співвідповідачів; - залучити до участі у справі в якості співвідповідачів: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 (ім`я та по батькові невідоме), ОСОБА_11 (ім`я та по батькові невідоме).

Позивач ОСОБА_1 у судовому засіданні подану заяву підтримала та просила задовольнити.

Третя особа ОСОБА_2 у судовому засіданні подану заяву позивача ОСОБА_1 також підтримав та просив задовольнити.

Інші учасники в підготовче судове засідання не з`явились, про день час та місце розгляду справи повідомлялися судом належним чином.

Суд дійшов висновку що неявка учасників, належним чином повідомлених про розгляд справи не перешкоджає проведенню судового засідання.

Розглянувши подану заяву позивача ОСОБА_1 , заслухавши в судовому засіданні її думку та думку третьої особи ОСОБА_2 , суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава, що визначено ст. 48 ЦПК України.

Процедурні питання заміни неналежного відповідача чи залучення співвідповідача визначені ст. 51 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Частиною 3 статті 51 ЦПК України визначено, що після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Тобто, це лише процесуальне право позивача заявити про залучення співвідповідача. Проте це право не є безумовним і саме суду надано повноваження оцінити усі підстави необхідності залучення співвідповідача в залежності від того як таку необхідність обгрунтовує позивач, які має вимоги до залученого співвідповідача, які підстави позову.

Суд вважає за необхідне також зазначити, процесуальне право на подання клопотання про залучення співвідповідача обумовлене як строками, так і необхідністю довести, що позивач не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Це правило спрямоване, зокрема, на необгрунтоване та безпідставне затягування строків розгляду справи з боку позивача, поданням заяв про залучення співвідповідача, що має наслідком розгляд справи спочатку.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою своєчасного виконання учасників цивільного судочинства передбачених ЦПК України певних процесуальних дій.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (§ 34 рішення у справ «Перетяка та Шереметьев проти України» від 21 грудня 2010 року, заява № 17160/06 та № 35548/06).

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності.

Можливість поновлення судом пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку.

Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 01.07.2025 було закрито підготовче провадження по вказаній цивільній справі, призначено справу до судового розгляду.

Аналізуючи доводи позивача ОСОБА_1 зазначені в клопотанні про залучення співвідповідачів, суд враховує, що ч. 3 ст. 51 ЦПК України дає можливість суду після спливу строків визначених законом, у виключних випадках залучити співвідповідача. Однак зазначених виключних обставин ні в поданій заяві, ні під час судового засідання позивачем не зазначено.

Суд враховує, що звертаючись до суду з клопотанням про залучення співвідповідачів позивач посилається на постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 травня 2024 року у справі № 211/6854/21, провадження № 61-11842св23. Однак, беручи до уваги, що ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 01.07.2025, було закрито підготовче провадження по вказаній справі, у позивача було достатньо часу для реалізації процесуальних прав та відсутні будь-які обставини, які перешкоджали стороні позивача подати зазначене клопотання у підготовчому провадженні.

Суд не приймає доводи позивача, оскільки змінність судової практики не є поважною причиною для залучення співвідповідачів. Тим більше, судова практика є різною і може знову змінитись та трактуватись по різному, що надаватиме необгрунтовані можливості позивачу після спливу строків на залучення співвідповідачів необмежено.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

За ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд, за заявою учасника справи, поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи, що справа розглядається в порядку загального позовного провадження та позивачем ОСОБА_1 подано клопотання про залучення співвідповідачів після закінчення підготовчого провадження, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення пропущеного процесуального строку для подання клопотання про залучення співвідповідачів та залишення клопотання позивача про залучення співвідповідачів без розгляду, оскільки позивачем пропущено процесуальний строк для його подання та відсутні поважні причини для поновлення вказаних процесуальних строків.

Керуючись ст.ст. 51, 258, 260, 261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення пропущеного процесуального строку для подання клопотання про залучення співвідповідачів відмовити.

Клопотання ОСОБА_1 про залучення співвідповідачів у справі залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 26.12.2025.

Головуючий Б . К . Скирда