Справа № 645/5919/25
Провадження № 2/645/2986/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2025 року м. Харків

Немишлянськийрайонний суд міста Харкова у складі

головуючого - судді Федорової О.В.

за участю секретаря судового засідання Федоровської Д.І.

сторони по справі:

прокурор - Доннік А.В.

представник позивача - Чубенко З.Ю.

представник відповідача - Варламов Д.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Немишлянськогорайонного суду м. Харкова клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду по цивільній справі № 645/5919/25 за позовом:

Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області в інтересах Харківської міської ради

до ОСОБА_1

про стягнення безпідставно збережених коштів за використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів,

в с т а н о в и в:

В провадженні Немишлянського районного суду міста Харкова перебуває на розгляді цивільна справа за позовом Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів за використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів.

10.11.2025 року від представника відповідачки ОСОБА_1 - адвоката Варламова Д.В. надійшло клопотання (вх. №27900), в якому він просив залишити позовну заяву керівника Немишлянської прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів без розгляду. В обґрунтування клопотання зазначив, що Харківська міська рада, як позивач по справі не з`явилась у судові засідання, які відбувались 21.10.2025 року та 10.11.2025 року, поважність причин неявки суду не повідомила, а тому наявні підстави для залишення позову Керівника Немишлянської прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів без розгляду. Представник наголосив, що відповідно до ч. 4 та 5 статті 56 Цивільного процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу. У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. Враховуючи те, що Харківська міська рада, як позивач по справі не з`явилась у судові засідання, які відбулися 21.10.2025 року та 10.11.2025 року, є підставі залишити позовну заяву Керівника Немишлянської прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів без розгляду.

14.11.2025 року від уповноваженого представника Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова Миргородського Е.О. надійшли заперечення щодо клопотання про залишення позову без розгляду (вх. 28515). В запереченнях зазначено, що відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура. Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановленому законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Статтею 56 ЦПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Норма абз. 3 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» зобов`язує прокурора попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. Тобто, встановивши у порядку абз. 4 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва інтересів держави в суді, прокурор зобов`язаний повідомити відповідного суб`єкта владних повноважень про подання позову (заяви, скарги). Так, Немишлянською окружною прокуратурою м. Харкова 12.08.2025 року скеровано до Харківської міської ради листа № 51-105-4133вих-25 щодо наявних порушень, допущених ОСОБА_1 при користуванні спірною земельною ділянкою по АДРЕСА_1 , на якій розташована нежитлова будівля літ «А-1», власником якої є остання та вжитих заходів з цих питань міськрадою. Листом Департаменту земельних відносин Харківської міської ради листом від 18.08.2025 № 7715/0/225-25 до окружної прокуратури надано розрахунки безпідставно збережених ОСОБА_1 коштів у вигляді орендної плати та повідомлено про те, що заходи цивільно-правового характеру щодо використання земельної ділянки по АДРЕСА_1 , у тому числі щодо звернення з позовом про стягнення безпідставно збережених коштів у вигляді орендної плати за користування вищевказаною земельною ділянкою з ОСОБА_1 , не вживалися. Харківською міською радою не вжито заходи захисту прав територіальної громади щодо стягнення у судовому порядку з ОСОБА_1 безпідставно збережених коштів за користування спірною земельною ділянкою, тобто, за наявності порушення інтересів держави, допущено бездіяльність з боку уповноваженого органу. З метою інформування Харківської міської ради про намір звернутись з даним позовом до суду у листі 25.08.2025 № 51-105-4337 (вих. 25) керівник Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова: повідомив про порушення інтересів держави та про обставини, які про це свідчать; попередньо, до звернення до суду, повідомив про це Харківську міську раду, тобто виконав обов`язок, визначений ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Оскільки позивачем не вживались заходи щодо належного захисту порушеного інтересу територіальної громади, у прокурора виникли правові підстави, передбачені положеннями статті 131-1 Конституції України, статті 23 Закону України «Про прокуратуру», для представництва інтересів держави в суді. Разом з цим, у відповідності до ч. ч. 1-4 ст. 57 ЦПК України органи та інші особи, які відповідно до статті 56 цього Кодексу звернулися до суду в інтересах інших осіб, мають процесуальні права та обов`язки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком права укладати мирову угоду. Відмова органів та інших осіб, які відповідно до статті 56 цього Кодексу звернулися до суду в інтересах інших осіб, від поданої ними заяви або зміна позовних вимог не позбавляє особу, на захист прав, свобод та інтересів якої подано заяву, права вимагати від суду розгляду справи та вирішення вимоги у первісному обсязі. Якщо особа, яка має цивільну процесуальну дієздатність і в інтересах якої подана заява, не підтримує заявлених позовних вимог, суд залишає заяву без розгляду. Відмова органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, від поданого прокурором в інтересах держави позову (заяви), подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позов (заяву) і вимагати розгляду справи по суті. Харківською міською радою, як позивачем у справі № 645/5919/25, не надано до суду відмови, заяви про залишення позову без розгляду або заперечень проти позовних вимог Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова. В свою чергу прокурор підтримує позовні вимоги та приймає участь у справі. Враховуючи вищевикладене, в задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду прокурор просила відмовити.

04.12.2025 року від представника Харківської міської ради Жилка С.Е. надійшли додаткові пояснення по справі (вх. №30804), в яких зокрема зазначено, що Харківська міська рада в повному обсязі підтримує позов Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів за використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів.

Представник позивача за довіреністю Чубенко З.Ю. в підготовчому судовому засіданні вважала необґрунтованим подане клопотання про залишення позову без розгляду та просила суд відмовити в його задоволенні.

Прокурор Доннік А.В. в підготовчому судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання представника відповідачки Коростильової О.В. про залишення позову без розгляду з підстав аналогічних викладених у письмових запереченнях на подане клопотання.

Представник відповідача адвокат Варламов Д.В. в підготовчому судовому засіданні підтримав подане клопотання та просив суд його задовольнити з підстав вказаних у письмовому клопотанні.

Суд, розглянувши клопотання представника відповідачки, вислухавши думку учасника справи, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

У відповідності до приписів ч.ч. 1, 2 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Отже за загальним правилом, особа може звернутися до суду за захистом саме своїх порушених, невизнаних чи оспорюваних прав. Лише у виняткових та передбачених законом випадкам, певні органи чи особи, вправі звертатися до суду в інтересах інших осіб. В інших випадках, ЦПК України не передбачено права однієї особи звертатися до суду з позовними вимогами в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч.1 ст. 56 ЦПК України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (абзац перший частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Пред`являючи позов у вказаній справі, прокурор виходив саме з необхідності вирішення проблем суспільного значення, існування яких виправдовує застосування механізму захисту інтересів держави у земельній сфері.

Таким чином, звернення прокуратури до суду в цих спірних правовідносинах спрямоване саме на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання повернення земель державної власності, з урахуванням принципу справедливої рівноваги між суспільними інтересами та необхідністю дотримання прав власників.

Ці дії включають подання прокурором до суду позовної заяви, його участь у розгляді справи за позовною заявою, а також у розгляді судом будь-якої іншої справи за ініціативою прокурора чи за визначенням суду, якщо це необхідно для захисту інтересів держави.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Положеннями ст. 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У цій цивільній справі інтереси Харківської міської ради представляє Немишлянська окружна прокуратура міста Харкова та її представник була присутня на кожному підготовчому судовому засіданні по справі. При цьому, Харківська міська рада звернулася до суду із письмовою заявою, в якій повністю підтримала позов, заявлений прокурором у її інтересах.

У рішенні від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та у рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі Belletv. France від 4 грудня 1995 року). Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує його права» (рішення у справах «Bellet v. France» та «Nunes Dias v. Portugal»). Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»).

Також ЄСПЛ зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (рішення у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», №47273/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», № 35787/03, п. 29).

При цьому ЄСПЛ провів розмежування між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний же формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05 грудня 2018 року в справі № П/9901/736/18 (провадження №11-989заі18) також звертає увагу на необхідність уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

У зв`язку з наведеним, суд приходить до висновку, що неявка представника Харківської міської ради у підготовче судове засідання 21.10.2025 року та 10.11.2025 року в той час, як явка прокурора була забезпечена, не є підставою для обмеження права на доступ до суду, у зв`язку із чим суд дійшов висновку про відсутність підстав для залишення позову без розгляду.

На підставі наведеного, керуючись ст. 257, ст.ст. 259, 260, 261, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Варламова Дмитра Володимировича про залишення без розгляду позову Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області в інтересах Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів за використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Повний текст складено та підписано 25.12.2025 року

Суддя О.В. Федорова