Провадження № 2/761/1335/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

06 травня 2025 року Шевченківський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Марінченко Л.В.

розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди внаслідок залиття квартири, -

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 до Шевченківського районного суду міста Києва звернувся з позовом до ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди внаслідок залиття квартири. Вимоги позову обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується Договором купівлі-продажу квартири від 06.09.2002 року. ОСОБА_3 , яка проживає в квартирі АДРЕСА_2 , було затоплено житлове приміщення ОСОБА_1 що спричинило значні матеріальні збитки. Відповідно до Акту обстеження від 29.01.2023 року про затоплення житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_3 , залиття сталось внаслідок прориву труби опалення у квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , яка є власністю ОСОБА_4 . За результатами обстеження було виявлено ряд пошкоджень. Так, суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «ЕКСПЕРТ ІН» на підставі договору № VR230329-001 від 29.03.2023 року, укладеного з гр. ОСОБА_5 , виконано незалежну оцінку та складено Звіт про визначення матеріальних збитків, що нанесені власнику пошкодженого майна, внаслідок затоплення двокімнатної квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 . Відповідно до висновку про вартість об`єкта оцінки, вартість матеріального збитку, що нанесений власнику пошкодженого майна, внаслідок затоплення двокімнатної квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 на дату оцінки збитків складає - 104 303, 00 (сто чотири тисячі триста три) гривні 00 копійок.

Провадження у справі відкрито 21.08.2023, відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами загального позовного провадження.

03.04.2024 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва закрито підготовче засідання в цивільній справі та призначено справу до судового розгляду.

Представник відповідача ОСОБА_6 - адвокат Торган В.Б. в адресу суду через систему "Електронний суд" надійшли письмові пояснення на позовну заяву, в якій просила відмовити у задоволенні позову. Представник відповідача зазначає, що ОСОБА_6 ніколи не володіла житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_4 , а також вказав, що матеріали справи таких доказів не містить.

13.02.2025 протокольною ухвалою в цивільній справі № 761/23286/23 здійснено перехід в підготовче засідання.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 13 лютого 2025 року замінено неналежного відповідача ОСОБА_3 в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди внаслідок залиття квартири, на належного відповідача ОСОБА_4 так як власником квартири у АДРЕСА_4 є ОСОБА_4 , що підтверджує лист №062/14-10664 від 21.10.2024 Комунального підприємства Київської міської ради "Київське міське бюро технічної інвентаризації", який міститься в матеріалах справи.

06.05.2025 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва закрито підготовче засідання в цивільній справі та призначено справу до судового розгляду.

Представник позивача в судове засідання не з`явився про час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, в поданій до суду заяві підтримав позовні вимоги і просив розгляд справи проводити за відсутності представника Позивача. Проти винесення заочного рішення не заперечував.

ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, свого представника не направив, повідомлявся про час та дату судового засідання належним чимном, правом на відзив не скористався.

За змістом ч. 8 ст. 178 ЦПК України в разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалося.

Неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст. 223 ЦПК України).

За таких обставин, з урахуванням положень ст. ст. 223, 280 ЦПК України 280 ЦПК України, за відсутності заперечень сторони позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши матеріали справи, та надавши належну оцінку наявним доказам, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до положень ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, а кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України - цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи та сторонами не заперечується відповідно до Акту обстеження від 29.01.2023 про затоплення житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_3 зафіксовано факт вчинення залиття квартири. Залиття сталось внаслідок прориву труби опалення у квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 .

За результатами обстеження було виявлено ряд пошкоджень.

ОСОБА_4 є власником квартири АДРЕСА_2 , що підтверджує лист № 062/14-10664 від 21.10.2024 Комунального підприємства Київської міської ради "Київське міське бюро технічної інвентаризації", який міститься в матеріалах справи.

Згідно положень ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, серед іншого, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

У відповідності до роз`яснень, які містяться у п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року за № 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

В свою чергою ст. 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує.

Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.

Положеннями ст. 177 ЖК України встановлено, що громадяни, зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання

Як вбачається з матеріалів справи, Відповідач у добровільному порядку не здійснив відшкодування завданих збитків.

Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відтак, судом приймається до уваги висновок складений суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «ЕКСПЕРТ ІН» на підставі договору № VR230329-001 від 29.03.2023 року, за яким розмір заподіяної позивачу шкоди внаслідок залиття квартири становить 104 303, 00 грн. та вважає за можливе покласти його в основу рішення, з огляду на те, що він не спростований відповідачем.

Таким чином, вимоги позивача щодо відшкодування майнової шкоди внаслідок залиття квартири є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню судом.

Разом з тим, позивач просить суд про стягнення з відповідача на його користь моральної шкоди в розмірі 10 000, 00 грн.

Так, через залиття квартири, позивачу було завдано моральну шкоду, яка полягає в негативних емоціях та переживаннях, що спричинили йому значний душевний дискомфорт та порушили звичний спосіб життя.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Згідно із ч. 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення.

А відтак, на підставі оцінки викладених у позовній заяві аргументів, наданих позивачем доказів та вищенаведених положень закону, суд дійшов висновку про доведеність позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_4 за спричинення майнової шкоди внаслідок залиття квартири.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Згідно з вимогами статті 264 ЦПК під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; та докази на їх підтвердження.

Отже, на підставі оцінки викладених у позовній заяві аргументів, наданих позивачем доказів та вищенаведених положень закону суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в сумі 1318, 03 грн.

Також Позивачем були понесені витрати на проведення оцінки щодо визначення вартості матеріального збитку у розмірі 7 500 (сім тисяч п`ятсот) гривень на підставі Договору №VR230329-001,що підтверджуєтьсярахунком-фактурою про оплату Договору №VR230329-001 на проведення оцінки майна від 29.03.2023 р.

Щодо вимог позивача про стягнення витрат на правову допомогу, суд зазначає наступне. Для захисту прав та інтересів ОСОБА_1 , Позивачем були понесені витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000, 00 грн., що підтверджується договором про надання адвокатських послуг, квитанцією про сплату витрат на правничу допомогу.

Положеннями ст.137 ЦПК України регламентовано, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правової допомоги за рахунок держави. Для цілей розподілу судових витрат: 1)розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану з справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів, тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

У постанові КАС ВС від 28.12.2020 року в справі № 640/18402/19 суд звернув увагу, що щодо відсутності детального опису робіт та виконання положень частини четвертої статті 134 КАС, варто звернути увагу на зміст цієї статті, яка запроваджена «для визначення розміру витрат», в той час як в межах цієї справи розмір гонорару адвоката встановлений сторонами договору у фіксованому розмірі, не залежить від обсягу послуг та часу витраченого представником позивача, а отже є визначеним. Таким чином, адвокат не повинен підтверджувати розмір гонорару, якщо гонорар встановлений сторонами договору у фіксованому розмірі.

Аналізуючи наведене, виходячи із загальних засад цивільного законодавства щодо справедливості, добросовісності та розумності, принципу співмірності та розумності судових витрат, враховуючи складність даної цивільної справи, реально витрачений час,суд прийшов до висновку, що витрати на правову допомогу в розмірі 10 000,00 грн. за даною справою є співмірними із складністю справи та виконаними адвокатським об`єднанням робіт, та вважає за можливе стягнути витрати на правничу допомогу, які підлягають стягненню з Відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 10-13, 76-

80, 141, 223, 258, 259, 263-268, 279, 354-355 ЦПК України, ст. ст. 22, 23, 322, 1166, 1167, 1192 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_4 (РНОКПП: невідомий, адреса: остання відома адреса проживання: АДРЕСА_5 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_6 ) матеріальну шкоду заподіяну внаслідок залиття квартири в розмірі 104 303, 00 грн.

Стягнути з ОСОБА_4 (РНОКПП:невідомий, остання відома адреса проживання: АДРЕСА_5 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_6 ) моральну шкоду в розмірі 10 000,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_4 ( АДРЕСА_7 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_8 ,РНОКПП: НОМЕР_1 ) понесені витрати на проведення оцінки щодо визначення вартості матеріального збитку у розмірі 7 500, 00 грн.

Стягнути з ОСОБА_4 ( АДРЕСА_7 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_8 РНОКПП: НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 1 318, 03 грн.

Стягнути з ОСОБА_4 (РНОКПП: невідомий, адреса: остання відома адреса проживання: АДРЕСА_5 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_6 ) витрати на правову допомогу в розмірі 10 000,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст. ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: