КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

16 грудня 2025 року місто Київ

єдиний унікальний номер справи: 703/615/22

номер провадження: 22-ц/824/12632/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Верланова С.М. (суддя - доповідач),

суддів: Невідомої Т.О., Нежури В.А.,

за участю секретаря - Габунії М.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Герасименка Марка Валерійовича про призначення комплексної судово-почеркознавчої експертизи та технічної експертизи давності документу у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Герасименка Марка Валерійовича на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 17 січня 2025 року,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2022 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів.

Позовна заява мотивована тим, що 15 грудня 2013 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено договір позики, оформлений розпискою, на підставі якого відповідачу у борг було надано грошові кошти у розмірі 5 000 доларів США.

Позивач вказував, що факт отримання відповідачем ОСОБА_1 грошових коштів підтверджується написаною ним власноручно борговою розпискою про отримання коштів від 15 грудня 2013 року, відповідно до якої він отримав у борг 5 000 доларів США, із зобов`язанням повернути вказану суму до 31 грудня 2019 року. Крім того, в розписці вказано, що відповідач у випадку прострочення зобов`язується повернути зазначену суму з 15 % річних за весь період прострочення.

У встановлений строк відповідач свої зобов`язання не виконав, платежі на погашення заборгованості не здійснив. У зв`язку з простроченням зобов`язання позивач також просив стягнути з відповідача 15% річних від суми неповернутої позики за період з 01 січня 2020 року по 31 грудня 2021 року.

З урахуванням наведеного, ОСОБА_2 просив стягнути борг у розмірі 5 000 доларів США та 1 500 доларів США відсотків за період прострочення виконання грошового зобов`язання з (01 січня 2020 року по 31 грудня 2021 року включно), а всього 6 500 доларів США.

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 17 січня 2025 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено.

Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суму боргу у розмірі 274 105 грн 00 коп.

Стягнуто із ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 2 741 грн 05 коп.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвокат Герасименко М.В. подав апеляційну скаргу, у якій просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову ОСОБА_2 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.

Крім того, адвокат Герасименко М.В. додав до апеляційної скарги клопотання, у якому просить призначити у справі комплексну судову почеркознавчу експертизу та технічну експертизу давності документу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (місто Київ, вул. Смоленська, 6), попередивши експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України. Поставити перед експертами наступні питання:

- Чи виконано підпис на розписці від 15 грудня 2013 року під ініціалами ОСОБА_1 - ОСОБА_1 чи іншою особою ?

- Чи виконано текст розписки від 15 грудня 2013 року ОСОБА_1 чи іншою особою ?

- Чи виготовлений (виконаний) документ - розписка від 15 грудня 2013 року в недавній час (кілька років тому), якщо ні, то в які періоди часу їх виконано ?

- Чи відповідає давність виконання розписки від 15 грудня 2013 року, вказаній на ній даті, якщо ні, то яка фактична давність виконання?

- Чи відповідає давність виконання підпису ОСОБА_1 на вказаній в розписці від 15 грудня 2013 року даті, якщо ні, то яка фактична давність виконання підпису в документі ?

- Чи відповідає давність виконання напису прізвища та ініціалів ОСОБА_1 на вказаній в розписці від 15 грудня 2013 року даті, якщо ні, то яка фактична давність виконання напису прізвища та ініціалів ОСОБА_1 в документі ?

Також адвокат Герасименко М.В. проси витребувати у ОСОБА_2 оригінал розписки від 15 грудня 2013 року для проведення експертизи.

Представник ОСОБА_2 - адвокат Кузмічова - Киселенко Є.В. подала заперечення проти клопотання про призначення комплексної експертизи, в яких вказує на неодноразове невиконання стороною відповідача вимог суду першої інстанції у частині прибуття відповідача для надання експериментальних зразків почерку та підпису і ненадання всіх необхідних документів для проведення такої експертизи, що дає обґрунтовані підстави для висновку про недобросовісність таких дій. Вважає, що призначення комплексної експертизи може призвести до чергового затягування стороною відповідача строків її перегляду в суді апеляційної інстанції.

Розглянувши клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Герасименка М.В. про призначення у справі комплексної судово-почеркознавчої експертизи та технічної експертизи давності документу, заслухавши пояснення адвоката Герасименка М.В., який підтримав дане клопотання, пояснення позивача ОСОБА_2 та його представника - адвоката Кузмічової - Киселенко Є.В., які заперечували проти призначення у справі комплексної судово-почеркознавчої експертизи та технічної експертизи давності документу, дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку про відмову у задоволенні даного клопотання з таких підстав.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Згідно з положеннями ч.1 ст.102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. (ч.2 ст.102 ЦПК України).

Згідно зі ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Така правова позиція висловлена, зокрема, в постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24 січня 2018 року в справі №907/425/16 та від 24 січня 2018 року в справі №917/50/17.

У відповідності до вимог ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з пунктом 1.1 глави 1 розділу I Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня1998 року № 53/5 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 08 жовтня 1998 року за № 705/3145, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

За змістом положень ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Реалізація принципу змагальності сторін у цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у ст.129 Конституції.

Відповідно до положень ст.ст. 76, 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

З матеріалів справи вбачається, що 02 травня 2022 року представником відповідача подано відзив на позов, до якого було додано клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, на вирішення якої було запропоновано поставити питання:

- Чи виконано підпис на розписці від 15 грудня 2013 року під ініціалами ОСОБА_1 - ОСОБА_1 чи іншою особою?

- Чи виконано текст розписки від 15 грудня 2013 року ОСОБА_1 чи іншою особою?

Також представник відповідача просив витребувати у ОСОБА_2 оригінал розписки від 15 грудня 2013 року для проведення експертизи (а.с.41-64, т.1).

У подальшому 26 жовтня 2022 року представник ОСОБА_1 - адвокат Герасименко М.В. подав до суду висновок експерта №482-15/22 за результатами проведення почеркознавчої експертизи за заявою адвоката Герасименка М.В., який діяв в інтересах ОСОБА_1 , складений 07 жовтня 2022 року (а.с.133-145, т.1).

12 лютого 2024 року до суду першої інстанції надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Петренка О.О. про призначення у справі повторної судової почеркознавчої експертизи, в якій він просив:

- застосувати до спірних правовідносин положення ч.8 ст.83 ЦПК України і не приймати до розгляду висновок експерта №482-15/22 за результатами проведення почеркознавчої експертизи за заявою адвоката Герасименка М.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 від 07 жовтня 2022 року з підстав, що викладені у мотивувальній частині клопотання.

- постановити ухвалу про призначення у справі №703/615/22 повторної судово-почеркознавчої експертизи, проведення якої доручити судовим експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, попередивши їх про кримінальну відповідальність за ст.ст. 383-385 КК України. На вирішення експертам поставити таке питання: Чи виконаний рукописний запис « ОСОБА_1 » та підпис від імені ОСОБА_1 , що містяться у розписці від 15 грудня 2013 року від імені ОСОБА_1 про отримання ним у борг від ОСОБА_2 грошей у сумі 5 000 доларів США, ОСОБА_1 чи іншою особою ?

- зобов`язати сторону відповідача надати суду (експертній установі) вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку та підпису ОСОБА_1 в оригіналах, а сторону позивача - оригінал розписки від 15 грудня 2013 року, попередивши учасників справи про правові наслідки ненадання суду (експертній установі) вказаних оригіналів документів, що передбачені ст.109 ЦПК України й витрати по проведенню повторної експертизи покласти на позивача ОСОБА_2 ;

- викликати у судове засідання для роз`яснення висновку судового експерта Фраймович Л.В. (адреса робочого місця: 65026, місто Одеса, вул. Рішельєвська, 8).

В обґрунтування клопотання про призначення повторної почеркознавчої експертизи адвоката Петренко О.О. послався на те, що висновок експерта №482-15/22 від 07 жовтня 2022 року за результатами проведення почеркознавчої експертизи за заявою адвоката Герасименка М.В., який діяв в інтересах ОСОБА_1 , зроблений експертом, котра не мала на те повноважень; не досліджено оригінал розписки від 15 грудня 2013 року, не досліджено оригінали вільних зразків підпису та почерку відповідача, а експериментальні зразки підпису та почерку відповідача у справі отримані з порушенням пункту 3.5 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08 жовтня 1998 року №53/5 та пункту 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених цим же наказом. З огляду на наведене, представник позивача просив призначити у справі повторну судово-почеркознавчу експертизу (а.с.200-209, т.1).

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 24 червня 2024 року визнано обов`язковою явку у судове засідання, призначене на 24 жовтня 2024 року, сторін у справі: Зайченка А.П. та Снітка О.М. Зобов`язано позивача ОСОБА_2 надати у судове засідання оригінал розписки від імені ОСОБА_1 від 15 грудня 2013 року; надати суду матеріали з вільними підписами та почерком ОСОБА_1 , що були зроблені у період часу з 2012 року по 2014 рік включно.

З протоколу судового засідання від 24 червня 2024 року та зі змісту ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 24 червня 2024 року вбачається, що позивач ОСОБА_2 та його представник підтримали клопотання про призначення повторної почеркознавчої експертизи. Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Герасименко М.В. категорично заперечив щодо задоволення судом клопотання позивача з тих підстав, що клопотання є необґрунтованим. Крім того, представник відповідача стверджував, що проведення експертного дослідження почерку та підпису допускається по ксерокопіях матеріалів, що містять досліджувані підписи та почерк, експертне дослідження проведено судовим експертом, а позивач не скористався правом подачі суду альтернативного висновку. Судом враховано, що відповідач заперечуючи надану позивачем суду розписку, вчинену від його імені 15 грудня 2013 року, в установленому законом порядку заявив клопотання про призначення судово-почеркознавчої експертизи щодо цієї ж розписки. Представник відповідача просив суд витребувати оригінал розписки у позивача (а.с.219-226, т.1).

У судовому засіданні 24 жовтня 2024 року позивач надав суду першої інстанції оригінал розписки, підписану сторонами у справі (а.с.241-243, т.1).

З огляду на те, що відповідачем та його представником не були виконані вимоги зазначеної вище ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 24 червня 2024 року, у судовому засіданні 24 жовтня 2024 року судом першої інстанції постановлено ухвалу, згідно з якою повторно оголошено у судовому засіданні перерву до 17 грудня 2024 року та визнано обов`язковою явку у судове засідання 17 грудня 2024 року відповідача у справі ОСОБА_1 . Повторно зобов`язано відповідача у справі ОСОБА_1 надати суду матеріали з вільними його підписами та почерком, що були зроблені у період часу з 2012 року по 2014 рік включно. Також зобов`язано ОСОБА_1 зробити у судовому засіданні в присутності учасників справи експериментальні зразки підпису та почерку (а.с.244-246, т.1).

У судовому засіданні 17 грудня 2024 року представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Герасименко М.В. заявив, що він та його довіритель не отримали копію ухвали суду від 24 жовтня 2024 року. Одночасно адвокат Герасименко М.В. повідомив, що відповідач ОСОБА_1 через місяць зможе прибути до суду для надання зразків його підпису. Однак суд першої інстанції обмежив останнього у такому праві, оскільки про постановлену судом ухвалу від 24 жовтня 2024 року про повторне визнання обов`язковою явки у судове засідання його довіритель ОСОБА_1 та він не були повідомлені (а.с.14-18, т.2).

17 грудня 2024 року судом першої інстанції постановлено ухвалу, згідно з якою повторно оголошено у судовому засіданні перерву до 10 год 00 хв. 17 січня 2025 року; втретє визнано обов`язковою явку у судове засідання 17 січня 2025 року відповідача у справі ОСОБА_1 ; повторно зобов`язано відповідача у справі ОСОБА_1 надати суду матеріали з вільними його підписами та почерком, що були зроблені в період часу з 2012 по 2014 рік включно; зобов`язано ОСОБА_1 зробити у судовому засіданні в присутності учасників справи експериментальні зразки підпису та почерку (а.с.14-18, т.2).

У судовому засіданні 17 січня 2025 року позивач ОСОБА_2 та його представник Кузьмічова - Кисленко Є.В. просили вирішити клопотання про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи. Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання 17 січня 2025 року не з`явився і доказів, які б підтверджували поважність причин його неявки у судове засіданні, суду не надано.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 17 січня 2025 року клопотання ОСОБА_2 про призначення судово-почеркознавчої експертизи залишено без задоволення. Суд першої інстанції виходив із того, що призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи є неможливим та недоцільним, оскільки відсутні необхідні та обов`язкові умови для її проведення. Суд виснував, що відповідач не з`являвся у судові засідання без поважних причин, не надав вільні та експериментальні зразки свого підпису і почерку, перебував поза межами України, що унеможливлює відібрання таких зразків, а без надання повного та належного порівняльного матеріалу проведення почеркознавчої експертизи суперечить вимогам ЦПК України та Інструкції Мін`юсту, призвело б до затягування розгляду справи і порушення принципу розумного строку судового розгляду.

У відповідності до п.6 ст.3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.

Тлумачення ст.3 ЦК України загалом, так і пункту 6 цієї статті, свідчить про те, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Такі засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії.

Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Каракуця проти України» зазначив, що неналежна зацікавленість у розгляді справи може бути підставою для процесуальних наслідків. ЄСПЛ наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» ЄСПЛ зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, враховуючи, що відповідач ОСОБА_1 системно та без поважних причин не виконував вимоги ухвал суду щодо обов`язкової явки, а також надання вільних, умовно-вільних і експериментальних зразків підпису та почерку, колегія суддів констатує, що такими діями відповідач фактично унеможливив проведення повторної судово-почеркознавчої експертизи у суді першої інстанції.

Разом з тим колегія суддів бере до уваги, що питання, поставлені представником відповідача у клопотанні про призначення комплексної експертизи, за своїм змістом істотно перетинаються та спрямовані на встановлення тих самих ключових обставин щодо автентичності спірної розписки, з`ясування яких уже ініціювалося у суді першої інстанції. Від участі у відповідних процесуальних діях відповідач фактично ухилився.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Герасименка М.В. у частині призначення у справі комплексної судово-почеркознавчої експертизи, оскільки її призначення за наведених умов суперечило б принципам добросовісності та розумності й призвело б до необґрунтованого затягування апеляційного розгляду справи.

Що стосується клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Герасименка М.В. в частині призначення у справі технічної експертизи давності документу, то ці вимоги клопотання також не підлягають до задоволення.

Згідно з положеннями ст.83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Статтею 367 ЦПК України визначено межі розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Так, відповідно до ч.3 ст.367 ЦПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Матеріали справи не містять доказів того, що у суді першої інстанції відповідач ОСОБА_1 або його представник ОСОБА_1 - адвокат Герасименка М.В. заявляли клопотання про призначення у справі технічної експертизи давності документу і в його задоволенні судом першої інстанції було неправомірно відмовлено.

З огляду на викладене апеляційний суд приходить до висновку, що клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Герасименка М.В. у частині призначення у справі технічної експертизи давності документа не підлягає задоволенню, оскільки такі вимоги вперше заявлені на стадії апеляційного перегляду та не містять доказів наявності об`єктивних причин, які б унеможливлювали їх заявлення у суді першої інстанції, що відповідно до ст.ст. 83, 367 ЦПК України виключає можливість їх прийняття та розгляду судом апеляційної інстанції.

Враховуючи наведене вище, керуючись ст.ст. 83, 102, 103, 104, 367 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах,

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Герасименка Марка Валерійовича про призначення у справі комплексної судово-почеркознавчої експертизи та технічної експертизи давності документу - відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді: