Справа № 683/3789/25
У Х В А Л А

15 грудня 2025 року м. Старокостянтинів

Суддя Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області Завадська О.П., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсними договорів відчуження нерухомого майна,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання недійсними наступних договорів відчуження нерухомого майна:

1) договору від 25 червня 2025 року про відчуження будівлі кафе-бару площею 126,5 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки, кадастровий номер :04:005:0046, площею 0,0165 га (індексний номер рішення 79612380);

2) договору від 20 червня 2023 року про відчуження торгового павільйону площею 28 кв. м. за адресою: АДРЕСА_2 та земельної ділянки земельну ділянку, кадастровий номер :04:005:0042, площею 0,0034 га (індексний номер рішення 68111023);

3) договору від 20 червня 2023 року про відчуження торгового павільйону площею 28 кв. м. за адресою: АДРЕСА_3 та земельної ділянки, кадастровий номер :04:005:0041, площею 0,0034 га (індексний номер рішення 68112157);

4) договору від 19 січня 2024 року про відчуження земельної ділянки, кадастровий номер :06:004:0085, площею 2,0368 га для ОСОБА_3 (індексний номер рішення 71208753);

5) договору від 19 січня 2024 року про відчуження земельної ділянки, кадастровий номер :06:004:0086, площею 2,0368 га для ОСОБА_3 (індексний номер рішення 71208705);

6) договір дарування номер 656 від 26 травня 2023 року житлового будинку Кадастровий номер :06:005:0177, адреса: АДРЕСА_4 (індексний номер рішення 71208705);

7) договору від 04 листопада 2024 року про відчуження будівлі кафе-бару, площею 213,5 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки, кадастровий номер :04:005:0045, площею 0,0382 га (індексний номер рішення 75902868).

В обґрунтування позовних вимог вказує, що між сторонами були укладені договори позики: б/н від 03 липня 2018 року на суму 15000 доларів США; договір №5 від 16 липня 2019 року на суму 5000 доларів США; договір позики №4 від 06 вересня 2018 року на суму 10000 євро.

На виконання умов п. 4 договору позики б/н від 03 липня 2018 року відповідач мав надати в заставу квартиру АДРЕСА_5 . Аналогічні умови щодо передачі в заставу майна, але без конкретної адреси цього майна, передбачені в п.4 договору позики №5 від 06 липня 2019 року та в договорі позики №4 від 06 вересня 2018 року. Відповідач, хоч і обіцяв нотаріально укласти договори іпотеки майна для забезпечення застави, однак реальних дій не вчиняв. 17 червня 2025 року він рекомендованим листом направив відповідачу вимогу про повернення позик, так як він не бажав продовження строків їх дії, яку останній зумисно не отримав. Згодом він дізнався, що ОСОБА_2 відчужив вищевказане майно на користь інших осіб.

Вивчивши позовну заяву та додатки до неї, суд приходить до переконання, що позовна заява не відповідає вимогам Цивільного процесуального кодексу України.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

За правилами п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору, як це закріплено вимогами ч. 9 ст. 175 ЦПК України.

Як вбачається зі змісту пред`явленого позову, серед учасників справи позивач зазначає лише відповідача ОСОБА_2 , при цьому оскаржує право власності набувачів спірного майна, не залучаючи їх до участі в справі, хоч спірні правовідносини стосуються їхніх прав та обов`язків, також відсутня інформація про статус спірного майна, чи перебуває воно у спільній власності, до прикладу подружжя. Не зазначені повні адреси заявленого нерухомого майна. Оскаржуючи правочин нотаріусів, позивач не залучає їх до учать у справі. Зіславшись в позовній заяві на наявність судового рішення про стягнення якоїсь з позик, позивач не додав належним чином завіреної його копії з відміткою про набрання ним законної сили.

Відповідно ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Позов поданий до суду через систему «Електронний суд».

Частиною 7 ст. 43 ЦПК України передбачено, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Відповідно до п.п. 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05 березня 2009 року (надалі Правила), внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

За змістом положень вищевказаних Правил доказом, що підтверджує прийняття оператором поштового зв`язку поштового відправлення для пересилання є виданий ним відправникові розрахунковий документ встановленої форми, разом з тим, опис вкладення є підтвердженням того, які саме документи вкладені до поштового відправлення.

Наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку Укрпошта від 12 травня 2006 року № 211 затверджено Порядок пересилання поштових відправлень (надалі Порядок), в п. 3.2. якого наведено зразок оформлення опису вкладення за формою 107, де відправник складає опис вкладення поштового відправлення у двох примірниках із зазначенням у ньому найменування одержувача та його адреси, поіменного переліку предметів, зазначення кількості кожного предмета, його оголошеної цінності, загальної кількості предметів та загальної оголошеної цінності вкладення і підписує його.

У постановах Верховного Суду від 05 грудня 2024 року у справі № 487/2777/23, від 13 січня 2020 року у справі №910/28408/15, від 26 березня 2020 року у справі №910/9962/16 викладені висновки, що належним доказом направлення позовної заяви та доданих до нього документів відповідачеві у справі є бланк опису вкладення з номером поштового відправлення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фіскальним чеком/квитанцією про відправлення.

Таким чином, належним доказом направлення учаснику справи копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів є розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), виданий відправникові оператором поштового зв`язку при прийнятті реєстрованого поштового відправлення для пересилання та опис вкладення, оформлений відповідно до форми 107 Порядку пересилання поштових відправлень із зазначенням адреси і найменування адресата, заповнений відповідно до переліку додатків, долучених до позовної заяви, а також зазначенням номеру поштового відправлення на такому описі.

Позивачем в позовній заяві вказано про відсутність у відповідача електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» та відсутні докази направлення копій позовної заяви з додатками відповідачу, про що також відсутнє посилання і в переліку додатків до позовної заяви.

Згідно ч. 8 ст. 14 ЦПК України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Пунктом 113 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 (зі змінами), визначено, що до забезпечення початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи розглядаються (формуються та зберігаються) в паперовій формі. Документи, що надійшли до суду в електронній формі, роздруковуються за наявності такої можливості в суді та приєднуються до матеріалів паперової справи.

У пункті 87 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Салов проти України» (Заява № 65518/01) від 06 вересня 2005 року викладено правову позицію, відповідно до якої принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (рішення у справі Ruiz-Mateos).

Тобто, невід`ємним принципом права на змагальний судовий процес є надання кожній стороні в судовому провадженні можливості розглянути й оспорити будь-який доказ чи твердження, наведені з метою справити вплив на рішення суду.

За викладених обставин суд не може відкрити провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки та подати до суду позовну заяву в новій редакції, з урахуванням наведених в даній ухвалі недоліків щодо її змісту, вказавши суб`єктний склад учасників справи у відповідності до вимог діючого законодавства та виклавши позовні вимоги у відповідності до наведених у позові обставин.

Керуючись ст. ст. 177, 185 ЦПК України, -

постановив:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсними договорів відчуження нерухомого майна.

Надати позивачу строк у десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху, для усунення недоліків. Вказані документи надіслати на адресу Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області.

У разі невиконання до вказаного терміну вищезазначених вимог закону, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя