Номер провадження 2-з/754/148/25
У Х В А Л А

Іменем України

24 грудня 2025 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ), в інтересах якої діє батько ОСОБА_3 (1976 р.н., РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ), за участю органу опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації (, місцезнаходження: м. Київ, пр. Червоної Калини, 29) про припинення права спільної часткової власності,

ВСТАНОВИЛА:

У провадженні Деснянського районного суду міста Києва перебуває справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в інтересах якої діє батько ОСОБА_3 , за участю органу опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про припинення права спільної часткової власності.

Згідно з вимогами позовної заяви у новій редакції позивач просить:

- припинити право власності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспортні дані - невідомі, РНОКПП - НОМЕР_2 , місце реєстрації - невідоме, фактичне місце проживання - АДРЕСА_2 на 1/6 частки квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , з виплатою грошової компенсації в розмірі 411 696 (чотириста одинадцять тисяч шістсот дев`яносто шість) гривень 06 копійок, яка попередньо внесена на депозитний рахунок суду;

- визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_4 , виданий Ватутінським РУГУ МВС України в м.Києві, 21.11.1995, РНОКПП - НОМЕР_1 , мешкає та зареєстрований за адресою - АДРЕСА_1 , право власності на 1/6 частки квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 ;

- стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспортні дані - невідомі, РНОКПП - НОМЕР_2 , місце реєстрації - невідоме, фактичне місце проживання - АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_4 , виданий Ватутінським РУГУ МВС України в м.Києві, 21.11.1995, РНОКПП - НОМЕР_1 , мешкає та зареєстрований за адресою - АДРЕСА_1 , витрати понесені останнім при подачі позовної заяви до суду, а саме судовий збір сплачений позивачем при подачі позовної заяви у загальному розмірі - 5358 (п`ять тисяч триста п`ятдесят вісім) гривень 14 коп.

Також позивач подав заяву про забезпечення позову, в якій він просить забезпечити позов шляхом накладення арешту на 1/6 частки квартири АДРЕСА_4 , що на праві спільної часткової власності належить ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспортні дані - невідомі, РНОКПП - НОМЕР_2 , місце реєстрації - невідоме, фактичне місце проживання - АДРЕСА_2 .

Вимоги заяви обґрунтовані тим, що з того моменту, як законному представникові відповідачки стало відомо про звернення позивача до суду із заявою про припинення права спільної часткової власності, він ініціював процес продажу спірної частки квартири. Так, наприкінці жовтня 2025 року позивачем було отримано рекомендований лист, який містив в собі повідомлення про намір продати частку спільної часткової власності в порядку частини другої статті 362 Цивільного кодексу України. Повідомлення містило інформацію про те, що ОСОБА_3 , який є законним представником відповідачки, має на меті продати спірну 1/6 частки квартири АДРЕСА_5 . Також повідомлення містило інформацію про те, що він оцінив належну його дочці 1/6 частку квартири АДРЕСА_6 . Окрім того, повідомлення містило інформацію про особу, яка згодна придбати частку квартири, яка завідомо для відповідачки та її законного представника, є малозначною та такою, що технічно не може бути виділена в натурі, а також за ціною, що значно перевищує реальну ринкову вартість. Так, якщо взяти до уваги розрахунок представника відповідачки, то загальна вартість квартири АДРЕСА_4 , складає - 132000 (сто тридцять дві тисячі) доларів США. Надсилання повідомлення про намір продажу частки у спільному майні здійснюється з метою дотримання вимог статті 362 Цивільного кодексу України, реалізації переважного права інших співвласників на купівлю частки, а також з метою недопущення порушення їх майнових прав та виникнення підстав для судового оскарження правочину. У разі задоволення позовних вимог, за ОСОБА_1 буде визнано право власності на 1/6 частку квартири АДРЕСА_5 , однак, зважаючи на те, що представник відповідачки ініціював процес продажу 1/6 частки квартири АДРЕСА_5 лише після того, як йому стало відомо про подачу позивачем відповідного позову до суду, зважаючи на те, що вартість 1/6 частки квартири АДРЕСА_5 зазначена в повідомленні є завищеною та не обґрунтованою, позивач вважає, що такий продаж є удаваним, який має на меті в майбутньому унеможливити виконання рішення за цивільною справою.

Дослідивши матеріали заяви, суд звертає увагу на таке.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

При цьому забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуальної рівноправності сторін.

Мета забезпечення позову - це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу.

При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед результат розгляду справи по суті позову.

Відповідно до частини третьої статті 152 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

У рішенні від 31.07.2003 у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини вказав на те, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При цьому обраний вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки арештоване майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним.

Суд звертає увагу, що забезпечення позову направлене на охорону матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій відповідача, і не є обмеженням права власності особи в повній мірі та носить тимчасовий характер.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачу - ОСОБА_1 належить 5/6 часток, а відповідачці - ОСОБА_2 1/6 частки у праві власності на квартиру АДРЕСА_4 .

Після подання позову позивачу від законного представника ОСОБА_2 - батька ОСОБА_3 надійшло повідомлення про намір продати частку спільної часткової власності в порядку частини другої статті 362 Цивільного кодексу України. Повідомлення містить інформацію про те, що ОСОБА_3 , який є законним представником відповідачки, має на меті продати спірну 1/6 частки квартири АДРЕСА_5 громадянину ОСОБА_4 за 22000 дол. США.

Суд враховує, що:

1)предметом розгляду даної справи є припинення права власності ОСОБА_2 на 1/6 частки квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , з виплатою грошової компенсації в розмірі 411 696,06 грн, яка попередньо внесена на депозитний рахунок суду;

2)законний представник відповідачки має намір відчужити вказану частку іншій особі,

тому накладення арешту на спірну частку квартири буде відповідати меті забезпечення позову, не порушуючи прав відповідачки, а також усуне ризики ускладнення ефективного захисту та поновлення порушених інтересів позивача.

Випадки обов`язкового застосування зустрічного забезпечення встановлені частиною третьою статті 154 ЦПК України, відповідно до якої суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зазначена правова позиція наведена у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 26.12.2018 у справі № 61-11274св18.

У матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують обставини, за наявності яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення.

Керуючись ст. 149-154, 157 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИЛА:

1.Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в інтересах якої діє батько ОСОБА_3 , за участю органу опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про припинення права спільної часткової власності задовольнити.

2.Накласти арешт на 1/6 частки квартири АДРЕСА_4 , що на праві спільної часткової власності належить ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

3.Ухвала підлягає негайному виконанню.

4.Строк пред`явлення ухвали до виконання три роки.

5.Належним чином засвідчену копію ухвали суду направити до Деснянського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) до виконання.

6.Копію ухвали направити учасникам справи.

7.Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

8.Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

9.Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

10.Оскарження ухвали не зупиняє її виконання та не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Стягувач (позивач): ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Боржник (відповідач): ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Законний представник відповідача: ОСОБА_3 , 1976 р.н., РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .

Орган опіки та піклування: Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, , місцезнаходження: м. Київ, пр. Червоної Калини, 29.

Повний текст ухвали складено та підписано 24.12.2025.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак