П О С Т А Н О В А

Іменем України

24 грудня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд

у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Фінагеєва В.О.,

суддів: Кашперської Т.Ц., Яворського М.А.,

за участю секретаря: Надточий К.О.,

розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником Качмар Вячеславом Олександровичем на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 08 травня 2025 року в частині залишення без розгляду первісної позовної заяви, постановлену під головуванням судді Вовка С.В. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: Печерський відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Дніпровське управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві, про зняття арешту та зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: Печерський відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Дніпровське управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Анохіна Вікторія Михайлівна, Орган опіки та піклування Печерської районної у місті Києві державної адміністрації, про визнання недійсним частини правочину, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , треті особи: Печерський відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Дніпровське управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві, про зняття арешту.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13 липня 2021 року прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , треті особи: Печерський районний відділ державної виконавчої служби міста Києва, Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Анохіна В.М., Орган опіки та піклування Печерської районної у місті Києві державної адміністрації, про визнання недійсним частини правочину.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 08 травня 2025 року позов ОСОБА_1 та зустрічний позов ОСОБА_4 залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції в частині залишення без розгляду первісної позовної заяви через неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що 03 березня 2025 року представник позивача, адвокат Качмар Вячеслав Олександрович, звернувся до Печерського районного суду міста Києва з заявою, яка містила клопотання про надання доступу до матеріалів електронної судової справи № 757/14204/18-ц. Такою заявою адвокат Качмар В.О. повідомив Печерський районний суд міста Києва про такі обставини: представником позивача у справі № 757/14204/18-ц є адвокат Качмар В.О., який має номер телефону, електронну пошту та має зареєстрований електронний кабінет в ЄСІТС Електронний суд; актуальною поштовою адресою позивача для листування є «61045, м. Харків, а/с 3350». Разом з заявою від 03 березня 2025 року, представник позивача надав до Печерського районного суду міста Києва ордер № 1365524 від 03 березня 2025 року та копію Свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю № 3852 від 14.09.2018. 06 березня 2025 року представник позивача, адвокат Качмар В.О., звернувся до Печерського районного суду міста Києва з заявою про участь в режимі відеоконференції у судових засіданнях Печерського районного суду міста Києва у справі № 757/14204/18-ц. 26 березня 2025 року представник позивача, адвокат Качмар В.О. повторно звернувся до Печерського районного суду міста Києва з заявою про участь в режимі відеоконференції у судових засіданнях Печерського районного суду міста Києва у справі № 757/14204/18-ц. Станом на день подання даної апеляційної скарги, Печерський районний суд міста Києва не повідомив позивача та представника позивача про результати розгляду заяви представника позивача від 26 березня 2025 року про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду; про відкладення судового засідання. Будучи обізнаним про те, що адресою позивача для листування є «61045, м. Харків, а/с 3350», а представником позивача є адвокат Качмар В.О. (який має номер телефону, електронну пошту і електронний кабінет), Печерський районний суд міста Києва не повідомив позивача та його представника про призначенні судові засідання у справі № 757/14204/18-ц, чим зокрема порушив вимоги ч. 5 ст. 14 ЦПК України. Крім цього, будучи обізнаним про те, що представник позивача неодноразово звертався до Печерського районного суду міста Києва з заявами про участь у всіх засіданнях у справі № 757/14204/18-ц в режимі відеоконференції, Печерський районний суд міста Києва ухилився від вирішення питання про участь представника в судовому засіданні, що було призначене на 08 травня 2025 року в режимі відеоконференції.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_3 вказує, що суд першої інстанції не допустив порушення норм процесуального права на які вказує позивач, повно та всебічно дослідив обставини справи та постановив законну та обґрунтовану ухвалу, а тому апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала Печерського районного суду м. Києва від 08 травня 2025 року в частині залишення без розгляду первісної позовної заяви без змін.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, апеляційний суд вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, виходячи з наступного.

Ухвала суду першої інстанції в частині залишення зустрічного позову без розгляду не оскаржується, а тому відповідно до ч.1 ст.367 ЦПК України в апеляційному порядку не переглядається.

Постановляючи ухвалу про залишення первісної позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про розгляд справи, причини неявки не повідомив, заяву про розгляд справи у його відсутність не подавав.

Апеляційний суд не погоджується з висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Згідно із статтею 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно зі статтею 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його не з`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною 5 статті 223, пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, за змістом наведених правових норм суд залишає позов без розгляду у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його неявка перешкоджає розгляду справи.

Такий висновок, узгоджується із висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21), від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21), від 05 вересня 2022 року у справі № 325/218/21-ц (провадження № 61-4672св22).

Згідно зі статтею 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка-повідомлення повинна бути вручена завчасно.

Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Днем вручення судової повістки є:

1) день вручення судової повістки під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції вважав позивача таким, що належним чином повідомлений про судове засідання та зазначив, що позивач в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про розгляд справи, причини неявки не повідомив, заяву про розгляд справи у його відсутність не подавав.

Як вбачається з матеріалів справи, судові повістки на 12 березня 2025 року, 08 квітня 2025 року та 08 травня 2025 року були направлені позивачу ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 .

При цьому, матеріали справи не містять зворотних поштових повідомлень про отримання чи не отримання позивачем судових повісток.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року в справі № 522/18010/18 (провадження № 61-13667сво21) зазначено, що «обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однієї із основних засад (принципів) цивільного судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства».

Як вірно посилається позивач в апеляційній скарзі починаючи з 03 березня 2025 року, суд першої інстанції був обізнаний про наявність у позивача, представника, який має електронний кабінет в ЄСІТС і який звернувся до Печерського районного суду міста Києва з заявою про надання доступу до електронної справи.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частини перша статті 58 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з статтею 14 ЦПК України в судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення (частина одинадцята статті 272 ЦПК України).

Відповідно до частини шостої статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Днем вручення судової повістки є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи (частина восьма статті 128 ЦПК України).

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (частина п`ята статті 130 ЦПК України).

Адвокат як представник бере участь у судовому процесі від імені особи (сторони чи третьої особи), інтереси якої він представляє, відповідно наділений правами та обов`язками останньої (за умови, що в ордері немає застережень про обмеження повноважень адвоката). Участь адвоката як представника у судовому процесі головним чином полягає в реалізації процесуальних прав та обов`язків особи, яку він представляє, від імені цієї особи і для цієї особи. Це означає також, що процесуальні дії (рішення) позиція представника в судовому процесі створюють юридичні наслідки для особи, від імені якої він діє, і остання має теж це розуміти.

Участь сторони в судовому процесі через свого представника (адвоката), що є правом сторони, дозволяє суду здійснювати офіційну процесуальну комунікацію із цим представником, відтак застосовувати до учасника справи, від імені якого цей представник діє, передбачені процесуальним законом наслідки, якщо виникнуть відповідні підстави (постанова Великої Палати Верховного Суду від 11.07.2024 року в справі № 9901/236/21).

Матеріали справи не містять відомостей, що судом першої інстанції було надано представнику позивача Качмару В.О. доступу до електронної справи, направляння судових повісток представнику позивача до електронного кабінету.

З матеріалів справи вбачається, що ні позивач, ні його представник, не були повідомлені належним чином про дату, час та місце розгляду справи.

Крім того, в матеріалах справи містяться заяви представника позивача Качмарука В.О. про участь у всіх засіданнях у справі № 757/14204/18-ц в режимі відеоконференції.

Відомості про розгляд зазначених заяв судом першої інстанції матеріали справи не містять. Також відсутні відомості про належне повідомлення позивача та його представника про розгляд справи без застосуванням відеоконференції за результатом розгляду цих заяв, що фактично призвело до порушення порядку належного повідомлення про місце судового засідання, оскільки представник позивача мав правомірні сподівання, що він зможе прийняти участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Аналогічні висновки викладені Верховним Судом у постанові від 23 лютого 2022 року у справі № 904/5816/20.

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (див., зокрема, постанови Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17 (провадження № 61-4437св20), від 20 травня 2021 року у справі № 522/13928/15 (провадження № 61-2134св21), від 18 серпня 2021 року у справі № 495/9414/15-ц (провадження № 61-5230св21), від 10 лютого 2022 року в справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22).

У справі, що переглядається відсутня, в розумінні наведених вище норм процесуального закону, повторність неявки позивача в судове засідання без належного повідомлення суду про причини неявки, а тому у суду першої інстанції не було підстав для залишення позовної заяви без розгляду в порядку п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, що є підставою до скасування ухвали та направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. 128, 374, 376, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , поданою представником Качмар Вячеславом Олександровичем задовольнити.

Ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 08 травня 2025 року в частині залишення без розгляду первісної позовної заяви скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Повне судове рішення складено 25 грудня 2025 року.

Головуючий Фінагеєв В.О.

Судді Кашперська Т.Ц.

Яворський М.А.