справа № 691/1296/25
провадження № 2/691/959/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2025 рокуГородищенський районний суд Черкаської області

В складі:

головуючого судді Савенко О.М.

з участю секретаря судових засідань Шмунь Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Городище Черкаської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Городищенської міської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася в Городищенський районний суд Черкаської області з позовною заявою до Городищенської міської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Обґрунтовуючи позовну заяву позивач посилається на те, що являється спадкоємцем за законом після померлої своєї матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 70 років, що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_1 виданим Городищенським відділом ДРАЦС у Черкаському районі Черкаської області Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) 18 вересня 2025 року за актовим записом №231 (повторно), та свого батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 81 рік, що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_2 виданим Городищенським відділом ДРАЦС у Черкаському районі Черкаської області Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) 30 червня 2021 року за актовим записом №272. Родинні відносини та факт смерті підтверджується її свідоцтвом про народження Серії НОМЕР_3 виданим Городище рай бюро ЗАГС Черкаської області 11 квітня 1973 року та свідоцтвом про смерть ОСОБА_2 Серії НОМЕР_1 виданого Городищенським відділом ДРАЦС у Черкаському районі Черкаської області Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) 18 вересня 2025 року за актовим записом №231 (повторно). За життя її батьки заповіт не складали, братів чи сестер у неї не має. Після смерті батька, який помер останнім, відкрилася спадщина у вигляді будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 . У 2020 році вона виїхала із будинку батьків та в подальшому перебувала на роботі за межами Черкаської області. За життя батько повідомляв, що складе заповіт на її сина, його внука ОСОБА_4 , проте таких дій не зробив. Із сином вона протягом певного часу мала відсутність спілкування та в умовах воєнного стану в Україні, їх відносини відновилися і їй стало відомо, що спадщину після батька ніхто не приймав. Відразу звернулася до нотаріуса, яка надала роз`яснення і постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії через пропуск шестимісячного строку для прийняття спадщини, тому прийняла рішення звернутися до суду за захистом своїх прав та інтересів (а.с.1-6).

Ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області від 19 вересня 2025 року у цивільній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання з викликом сторін до суду, з наданням відповідачу часу для подачі відзиву та пред`явлення зустрічного позову (а.с.32-33).

В підготовчому засіданні 03 жовтня 2025 року постановлено ухвалу суду про закриття підготовчого провадження та призначення цивільної справи до судового розгляду з вирішенням питання про витребування доказів у виді спадкової справи (а.с.41-43).

У судове засідання позивач та її представник, належно повідомлені про розгляд справи, до суду не прибули, подали 02 жовтня 2025 року письмову заяву за вхідним №6132/25 за змістом якої позовні вимоги просили задоволити.

Представник відповідача Городищенської міської ради Черкаської області, будучи повідомленим про слухання справи, не з`явився, подано клопотання від 03 жовтня 2025 року за вхідним ЕС №6151/25 про розгляд цивільної справи без їх участі, вказавши на визнання позовних вимог в повному обсязі.

За таких обставин суд вбачає за можливе провести судове засідання за наявними матеріалами справи. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи.

Суд, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, вивчивши клопотання сторін про слухання без їх участі, враховуючи визнання позову відповідачем та дослідивши докази у справі, приходить до висновку, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення з наступних підстав.

Частиною 1 ст.16 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно ст.ст. 10,11 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, оскільки цивільні справи розглядаються в межах заявлених вимог і на підставі наданих доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст. ст. 1216, 1218, 1220 ЦК України, спадкування перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), що відкривається внаслідок смерті особи, і до складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини та не припинились внаслідок його смерті. За ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Частиною 1 ст.1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, ч.1 ст.1269 ЦК України.

Згідно положень ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У відповідності до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, неперобними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено та підтверджується доказами у справі наступне.

Позивач, ОСОБА_1 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , українка, ідентифікаційний номер НОМЕР_4 , паспорт громадянина України запис 1621, орган видачі 7114, у свідоцтві про народження Серії НОМЕР_3 виданим Городище рай бюро ЗАГС Черкаської області 11 квітня 1973 року батьками записано ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с.13). Відповідно до свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 виданого Городищенським відділом ДРАЦС у Черкаському районі Черкаської області Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) 18 вересня 2025 року за актовим записом №231 (повторно) ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.11). Відповідно до свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_2 виданого Городищенським відділом ДРАЦС у Черкаському районі Черкаської області Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) 30 червня 2021 року за актовим записом №272 ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.12). Після смерті батька залишилося спадкове майно у виді будинку з надвірними будівлями за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на будинок, яке видане на підставі рішення Городищенської Ради народних депутатів №198 від 29.08.1979 року, довідкою про те, що земельна ділянка розміром 0,21 га передана безкоштовно на праві приватної власності згідно рішення №455 від 30.12.1997 року Городищенської міської ради ОСОБА_1 (а.с.5-10). Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17 вересня 2025 року приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Черкаської області Леус Н.В. відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька з підстав пропуску строку для прийняття спадщини (а.с.15).

Як зазначила позивач у позовній заяві, причиною несвоєчасного звернення до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини, слід визнати, що вона тривалий час проживала за межами Черкаської області і була впевнена про наявність заповіту в інтересах її сина, про що за життя повідомляв її батько ОСОБА_1 .. Після смерті батьків, вона доглядає за домоволодінням та земельною ділянкою, а син повідомив про відсутність наміру приймати спадщину, що в свою чергу створює додаткові не зручності в питаннях обслуговування будинку, яке пов`язане із укладенням договорів на поставку газу, підключення електропостачання та інше, і що в розумінні суду, може оцінюватися, як поважні причини, із справедливим винятком по відношенню до визначених законодавством.

Суд, погоджується із позицією позивача, та відповідно до правової позиції Верховного Суду України в постанові від 06 вересня 2017 року у справі №6-496цс-17, що пропуск строку для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не є підставою для усунення від права на спадкування. З врахуванням вищезазначеного, визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд, не вирішує питання про визнання права власності, остільки спадкоємець після визначеного йому додаткового строку для прийняття спадщини, має право прийняти спадщину в порядку встановленому ст.1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Відповідно до Постанови Верховної Ради України №807-ІХ від 17 липня 2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», Городищенський район Черкаської області був ліквідований і включений до складу нових Черкаського району та Звенигородського району.

Встановленим в судовому засіданні обставинам відповідають правовідносини із порядку та строків прийняття спадщини, а також можливості визначення додаткового строку для її прийняття.

Законодавство не встановлює перелік поважних причин, тому вони визначаються поважними відповідно до встановлених, перевірених і досліджених судом доказів. Головною ознакою поважних причин є те, що вони роблять своєчасне звернення про прийняття спадщини неможливим.

Згідно правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 26 червня 2019 року №565/1145/17, правила ч.3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України і у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17 про те, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, то закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Згідно ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини і лише особисто. Причиною несвоєчасного звернення позивача ОСОБА_1 до нотаріуса з відповідною заявою, за результатами досліджених судом доказів, слід визнати не прийняття спадщини з підстав, що об`єктивно унеможливлювали такі дії, які суд перевірив та відповідно оцінив, що в результаті позбавило її вчасно скористатися правом для оформлення спадщини. Наразі прийняла рішення оформити спадкові права. Із постанови нотаріуса від 17 вересня 2025 року вбачається, що позивач виявила бажання прийняти спадщину після померлого батька та вживає для цього відповідних дій. Такі обставини в справі у сукупності із оцінкою наданих до суду доказів, вказують на підстави задоволення позовних вимог.

Враховуючи вищевикладене та, керуючись ст. 1272 ЦК України, суд вважає, що причина пропуску строку є поважною і оскільки строк подання заяви про прийняття спадщини позивачем пропущений саме з такої причини та пов`язаний з об`єктивними обставинами для неї на вчинення певних дій, то їй необхідно визначити додатковий строк, який буде достатній для прийняття спадщини, за його клопотанням тривалістю у два місяці.

Керуючись ст. ст.1216, 1218, 1220,1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст.2, 3, 4, 5, 12, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 263, 264, 265, 273, 352, 354 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Городищенської міської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Копію рішення суду направити сторонам у справі, для відому.

Рішення суду може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подачі протягом тридцяти днів апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасники справи можуть ознайомитись з текстом судового рішення, в електронній формі, на офіційному веб-порталі Єдиного державного реєстру судових рішень в мережі Інтернет - https://gd. ck. court. gov. ua.

Суддя О. М. Савенко