Провадження № 2-ві/643/14/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.12.2025 м. Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Пасічник О.М., розглянувши в порядку письмового провадження (без повідомлення учасників справи) заяву ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Брек Людмила Олегівна про відвід судді Крівцова Д.А. в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зменшення розміру аліментів,

встановив:

ОСОБА_1 подала через представника адвоката Брек Людмилу Олегівну заяву від 15.12.2025 р. про відвід судді Салтівського районного суду міста Харкова Крівцова Дмитра Анатолійовича.

Ухвалою судді Салтівського районного суду м. Харкова Крівцова Д.А. від 16.12.2025р. вказану заяву визнано необґрунтованою та передано до канцелярії Салтівського районного суду міста Харкова для визначення у порядку, встановленому частиною першою статті 33 Цивільного процесуального кодексу України, судді, який буле вирішувати питання про відвід.

За наслідками автоматизованого розподілу судової справи між суддями зазначену заяву для вирішення питання про відвід було розподілено судді Пасічнику О.М.

Суд, вирішуючи питання про відвід, зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 36 Цивільного процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

У якості підстав для відводу судді зазначає, що головуючий суддя систематично відмовляв в задоволенні клопотань представника відповідача вочевидь з тим розрахунком, щоб унеможливити доведення фактів введення в оману самого позивача та розглядати справу виключно з тієї позиції, яка заявлена позивачем, унеможливлюючи при цьому відповідачу скористатись правом на захист.

Головуючий суддя, замість того, щоб сприяти повному і всебічному розгляду справи - фактично діє виключно на користь однієї із сторін, тобто на користь позивача.

Всі без виключення клопотання сторони відповідача були відхилені судом без належного мотивування, при цьому суд фактично позбавив сторону відповідача можливості реалізувати свої процесуальні права.

Системне відхилення клопотань сторони відповідача створює обґрунтовані сумніви щодо неупередженості суду, а також порушує принцип змагальності сторін і рівності учасників процесу перед судом.

При цьому сторона відповідача акцентує увагу на тому, що клопотання про відвід надається не з міркувань незгоди із процесуальним рішенням суду, а з огляду на продемонстровану процесуальну поведінку судді, яка і полягала в унеможливленні забезпечення нами права на захист.

Відповідно до ч.1 ст. ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Судом знехтувано вимоги вказаної вище норми, оскільки вирішенням справи по суті суддя в дійсності відмовляється займатись та з`ясовувати всі обставини справи суд не вважає за потрібне, оскільки це не вигідно позивачу.

Складається враження, що у суду вже є сформована позиція щодо кінцевого результату розгляду справи, в той час як задоволення клопотань відповідача може посприяти встановленню дійсних обставин, які ускладнюють написання в подальшому «потрібного» судового рішення.

Зазначає, що у даній справі сторона відповідача не забезпечена доступом до правосуддя, оскільки головуючий суддя умисно саботує стороні відповідача таку можливість.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Частиною 8 статті 40 ЦПК України передбачено, що суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

У зв`язку з тим, що суд прийшов до висновку про вирішення питання про відвід судді без повідомлення учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідність до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.

Суд, дослідивши заяву про відвід судді Крівцова Д.А. приходить до наступного висновку.

Головна мета відводу гарантування безсторонності суду, зокрема для запобігання упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Метою самовідводу є запобігання будь-яким сумнівам у неупередженості судді. Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначає, що в кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими» (рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), заява № 33949/02).

Водночас, згідно з ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, а також публічно висловлена думка судді щодо юридичних питань не можуть бути підставами для відводу.

Оскільки твердження заявника фактично зводяться до незгоди із прийнятими процесуальними рішенням судді, що не є підставою для відводу, а зазначені у заяві аргументи не свідчать про небезсторонність судді Крівцова Д.А., суд відмовляє у задоволенні заяви про відвід як необґрунтованої.

Керуючись статтями 36, 40, 258 260 Цивільного процесуального кодексу України,

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Брек Людмила Олегівна про відвід судді Крівцова Д.А. в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зменшення розміру аліментів відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає. Заперечення на цю ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на остаточне рішення суду.

Суддя О.М. Пасічник