Справа № 490/8495/25
Центральний районний суд м. Миколаєва
__________________________________________________________________________
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2025 року м. Миколаїв

Центральний районний суд м. Миколаєва у складі: головуючого-судді Гуденко О.А.,при секретарі - Вознюк Д.І.,без участі сторін, розглянувши у підготовочому судовому засіданні заяву заяву представника відповідача адвокатки Бартощук В.О. про прийняття до провадження зустрічного позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа : Приватний нотаріус Савченко Ігор Миколайович про встановлення факту не проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання таким, що не прийняв спадщину,

В С Т А Н О В И В:

10 жовтня 2025 року ОСОБА_1 звернулася до Центрального районного суду м.Миколаєва із позовом до ОСОБА_2 , в якому просить встановити факт постійного непроживання громадянки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із спадкодавцем громадянкою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 на час відкриття спадщини, за адресою: АДРЕСА_1 , визнавши її такою, що не прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 . 3. Стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати. 4. Витребувати від приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Савченко І.М. спадкову справу №58/2021, заведену після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Миколаєві Миколаївської області.

В обгрунтування позову посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 померла, після її смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири , в якій на момент смерті остання була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 , що є місцем відкриття спадщини.

У встановлений ст.1270 ЦК України 6-ти місячний строк, дочка спадкодавиці ОСОБА_1 як спадкоємець 1 черги звернулась до приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Савченко І.М. з заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері , відповідно до якої у нотаріуса була заведена спадкова справа №58/2021 та видано позивачці Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі за №66258024 від 03.09.2021 року. Тобто, позивачка вважала себе єдиною спадкоємицею першої черги за законом, після смерті матері ОСОБА_3 , яка спадщину вчасно прийняла у встановлений законом 6-ти місячний строк, однак після перевірки інформації приватним нотаріусом щодо зареєстрованих осіб у квартирі належній на праві власності спадкодавця та за місцем реєстрації спадкодавці, з`ясувалося, що окрім спадкодавця у цій квартирі зареєстрована її онука (дочка померлого сина спадкодавиці) ОСОБА_4 , яка після укладення шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_5 » ..

Однак, слід зазначити, що відповідачка ніколи у зазначеній квартирі не проживала і наміру там проживати не мала, жодних її речей у квартирі немає, вона ніколи не сплачувала комунальні послуги і взагалі про те, що вона зареєстрована у цій квартирі позивачка нічого не знала, її покійна мати про це ніколи не розповідала, а з братом у неї були складні відносини у зв`язку з його хворобою, і вони майже не спілкувалися, але не зважаючи на складні відносини з братом, позивачка допомагала, брату та матері, яка страждала на важку форму деменції і потребувала постійної сторонньої допомоги, оскільки за собою вона не слідкувала, її було важко помити, екскременти були повсюди, у тому числі і у шафі з одягом, по всій квартирі був нестерпний сморід та антисанітарія, через що страждали і сусіди, які постійно скаржилися у різні інстанції. Брат позивачки- ОСОБА_6 , який був батьком відповідачки, сам був у важкому стані і доглядати свою матір останній час не міг і багато разів просив відповідачку приїхати і допомогти йому та бабусі, як фізично так і матеріально, але відповідачка ігнорувала усі його прохання і повідомила батькові, що бажання немає йому допомагати, тому жодного разу навіть не приїхала за місцем своєї реєстрації

ІНФОРМАЦІЯ_4 батько відповідачки- ОСОБА_6 помер, їй було повідомлено про смерть її батька та про її обов`язок у його захоронення, але вона проігнорувала повністю цю інформацію, виконати свій обов`язок по захороненню батька відмовилась, також відмовилась оплатити ритуальні послуги і тому саме позивачка взяла на себе усі обов`язки по захороненню брата, повністю оплативши усі ритуальні послуги. На похоронах батька відповідачка була присутня, однак компенсувати хоча б частину витрат на його захоронення відмовилась повністю.

04.07.2021 року помирає мати позивачки (спакодавиця) ОСОБА_3 , яка потребувала постійного сторонього догляду і звісно, що нею опікувалася лише позивачка, відповідачка жодного разу не з`явилася за місцем своєї реєстрації і допомагати бабусі не збиралася, будь-які прохання зі сторони позивачки повністю ігнорувалися відповідачкою, а потім вона заблокувала номер телефону позивачки і перестала приймати дзвінки. Про смерть бабусі її також повідомили, але відповідачка проігнорувала це повідомлення і на похорони бабусі не прийшла, надати фінансову допомогу на поховання також відмовилась. Отже, на момент смерті ОСОБА_3 ніхто в квартирі АДРЕСА_2 не проживав, однак була зареєстрована онука ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєструвалась у зазначену квартиру ІНФОРМАЦІЯ_5 , однак яка ніколи у зазначеній квартирі не проживала, оскільки після розірвання шлюбу її батьків, вона проживала разом зі своєю матір`ю- ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_3 , а за місцем реєстрації свого батька ОСОБА_6 вона зареєструвалась лише 19.11.2010 року. Місце проживання відповідачки після реєстрації шлюбу позивачу не відоме, але є відомості, що вона разом з чоловіком винаймає квартиру за адресою: АДРЕСА_4 .

Отже, оскільки відповідачка, за адресою: АДРЕСА_1 була зареєстрована, проте ніколи там не проживала, а сама по собі реєстрація місця проживання не може вважатися саме місцем постійного проживання та свідчити відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України про своєчасність прийняття спадщини, тому відповідачка, як спадкоємець не прийняла своєчасно спадщину, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , а отже, не набула права на спадкове майно

Ухвалою Центрального районного суду м.Миколаєва від 15.10.2025 року справу прийнято до провадження судді Гуденко О.А.

В межах підготовчого провадження від представника відповідачки адвоката Бартощук В.О. 02.12.2025 в інтересах ОСОБА_2 подано через систему Електронний суд ЄСІТС зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 про визначення ОСОБА_2 додаткового строку для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини та про визнання в порядку спадкування по праву представлення за ОСОБА_2 права власності у порядку спадкування на відповідну частки квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

В подальшому від представника відповідача надійшло клопотання про прийняття зустірчного позову з урахуванням уточнених позовних вимог та об`єднання вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом.

Так в зустрічному позові ОСОБА_2 просить про визначення ОСОБА_2 додаткового строку для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , терміном в 3 (три) місяці.

В обгрунтування заявленого клопотання зазначає, щоу випадку задоволення позовних вимог за первісним позовом виникне правова невизначеність, а саме, ситуація, коли єдиною особою, яка своєчасно подала нотаріусу заяву про вступ у спадщину та може успадкувати за померлою ОСОБА_3 , є позивачка за первісним позовом. Таким чином, позовна заява ОСОБА_1 має на меті встановлення факту, який за своєю суттю змінює статус ОСОБА_2 , як спадкоємця, та прямо впливає на обсяг її майнових прав щодо спадкового майна - квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . Разом із тим, у такому випадку ОСОБА_2 має отримати можливість також скористатися своїм правом на подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі, оскільки зміна її статусу, як спадкоємиці, може відбутися вже після закінчення встановленого законодавством строку на вступ у спадщину. Крім того, з наведеного вище вбачається, що первісний та зустрічний позови виникли з одних і тих самих правовідносин, взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним.

19.12.2025 року представником позивача адвокатом Царик Р.М, надано запереченян на заявлене клопотання, в якому зазначають, що строк для подання зустрічного позову ОСОБА_2 пропущений без поважних причин, і належних доказів щодо поважності причин та підстав для поновлення строків суду не надано, а отже є усі підстави для відмови у поновленні строків для подання зустрічного позову.

Заявлене представником заявника адвокатом Бартощук В.О. клопотання про поновлення строку для подання зустрічного позову не містить посилань на обставини, які стали істотними перешкодами чи труднощами, для вчинення відповідної процесуальної дії у встановлений судом строк. Вважаємо, що матеріали справи не містять доказів та й доводів, які б свідчили про наявність перешкод для ОСОБА_2 , яка отримала позовні матеріали ще 10.10.2025 року і усвідомлювала, те що судом можуть бути прийняті такі матеріали і відкрито провадження у справі і своєчасно звернутися за професійною правничої допомогою. Тобто час такого звернення залежав виключно від її волевиявлення. Таким чином, ОСОБА_2 не спростовано того, що вона мала можливість подати відповідний зустрічний позов у строк, встановлений для подання відзиву

Отже, просять від мовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини та повернути матеріали зустрічної позовної заяви.

Підготовче засідання по цивільній справі№490/8495/25 перенести на іншу дату, у зв`язку з відпусткою представника позивача адвоката Царик Р.М. на іншу попередньо узгоджену дату не менше ніж на місяць

Дослідивши матеріалали справи, суд дійшов до наступного.

Відповідно ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Так, зустрічний позов подано до суду 02 грудня 2025 року.

Як вбачається з матеріалів справи, копію ухвали суду про відкриття провадження ОСОБА_2 отримала 01.11.2025 року , про що свідчить зворотнє поштове повідомлення у справі. В ухвалі суду від 15.10.2025 року було роз`яснено , що відповідач має право протягом 15 календарних днів з дня отримання даної ухвали надіслати суду відзив на позовну заяву і всі письмові докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відтак, процесуальний строк, встановлений законом для подання зустрічного позову 17.11.2025року.

Відповідно до частини 1 статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. За приписами частини 4 статті 127 ЦПК України одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Так, ОСОБА_2 одночасно з подачею позову просила суд поновити їй строк на подання зустрічного позову.

Зазначає, що у період, на який припадав строк для подання відзиву та зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 була позбавлена можливості своєчасно реалізувати своє право на захист з причин, незалежних від неї. Так, у жовтні 2025 року стан здоров`я заявниці погіршився і вона була вимушеною пройти стаціонарне лікування та оперативне втручання (ЕВЛК ВПВ з мініфлебектомією обох нижніх кінцівок), що підтверджується випискою з медичної карти № 1529 та актом від 18.10.2025 про надані медичні послуги (копії додаються). З виписки з медкарти також вбачається, що заявниця на протязі 30 днів після операції проходила реабілітацію (еластичну компресію кінцівок, підвищене положення нижніх кінцівок, обмеження статичного навантаження та ін.).

Отримавши ухвалу суду про відкриття провадження у справі, ОСОБА_2 у зв`язку із тим, що справа має складний характер, була змушена звернутися до адвоката для надання професійної правничої допомоги, який був укладений 17.11.2025. Ознайомлення представника з матеріалами справи, формування правової позиції, збір доказів та складання зустрічної позовної заяви потребували значного часу, з огляду, зокрема, на те, що справа є спадковою і частина документів, копії яких додаються до зустрічного позову, отримувалася ОСОБА_2 від третіх осіб .

Крім того, загальновідомим фактом є те, що останнім часом у Миколаївській області суттєво почастішали повітряні тривоги, окрім того у зв`язку з постійними обстрілами підприємств енергетичного сектору військовими формуваннями російської федерації по всій країні, в тому числі і у м. Миколаєві, де наразі мешкає ОСОБА_2 та її адвокат, діють графіки погодинних відключень електроенергії, які нерідко тривають понад 6 робочих годин на добу. Такі обставини істотно ускладнювали збір і формування об`ємного пакета документів, формування правової позиції для захисту прав та законних інтересів ОСОБА_2 . Попри наведене, пропуск строку є незначним. Отже, пропущення строку на подання зустрічної позовної заяви відбулося не з вини позивачки за зустрічним позовом, а через об`єктивні обставини, у зв`язку з чим заявляється клопотання про поновлення строку для подання відзиву (зустрічної позовної заяви).

Суд вважає доводи представника відповідача адвоката Бартощук В.О. щодо поважності причин пропуску строку на звернення до суду з вказаним клопотанням обгрунтованими.

Так, відповідно ч.2 ст. 193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

Задоволення зустрічного позову зазвичай повністю або частково виключає задоволення первісного позову.

В ухвалі Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 04 лютого 2019 року (справа № 753/15412/18) зазначено, що буде визнано правильним повернення судом заявнику зустрічної позовної заяви з тих підстав, що позовні вимоги первісного та зустрічного позовів не є взаємопов`язаними, правовідносини різними, а задоволення первісного позову не може повністю або частково виключити задоволення зустрічного позову, а тому спільний розгляд вимог не представляється можливим.

Так, заявлена позовна вимога за зустрічним позовом є похідною від результатау вирішення вимоги за первісним позовом, але жодним чином не є взаємопов`язаною - адже задоволення зустрічного позову ніяким чином не впливає на вирішення первінного позову, а отже не може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Спільний розгляд цих двох вимог не є доцільним, оскільки вони мають абсолютно різні правові підстави позову та різний предмет доказування.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що відсутні підстави для прийняття зустрічного позову ОСОБА_2 , до ОСОБА_1 про надання додаткового строку на прийняття спадщини до спільного розгляду з первісним позовом - адже задоволення зустрічного позову ОСОБА_2 не може повністю або частково виключити задоволення первісного позову ОСОБА_1 , а відтак їх спільний розгляд з правової точки зору є неможливим, що свідчить про те, що зустрічний позов не відповідає вимогам статей 193 та 194 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3ст. 194 Цивільного процесуального кодексу України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Таким чином, зустрічна позовна заява ОСОБА_2 , в інтересах якої звертається адвокатка Бартощук Н.О. не може бути прийнята до розгляду та об`єднана з первісним позовом в порядку ст. 193 ЦПК України.

Також відповідно ст. 198, 223 ЦПК України, в зв`язку з неявкою сторні та заявленням клопотання зі сторони позиваач про відкладення підготовчого засідання по справі, є підстави для оголошення перерви в підготовчому провадженні.

Керуючись ст. 193, 197, 198 ЦПК України,

постановив:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про надання додаткового строку на прийняття спадщини

Роз`яснити адвокату Бартощук В.О, яка діє в інтересах ОСОБА_2 право звернутися з вказаним позовом до суду у загальному порядку.

Зустрічну позовну заяву разом із доданими матеріалами повернути адвокату Бартощук В.О, яка діє в інтересах ОСОБА_2 .

Оголосити перерву в підготовчому провадженні до 02 лютого 2026 року до 15.00 годин, про що повідомити сторони.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали суду апеляційної скарги.

Суддя Гуденко О.А.