Справа № 216/5839/25
провадження №2/216/2713/25
27 листопада 2025 року м. Кривий Ріг
Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді: Стартановича Д.В.,
за участю секретаря судового засідання: Клименко О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кривому Розі, в порядку спрощеного провадження з викликом сторін, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів,-
Адвокат Фідірко Я.С. звернувся до суду з позовом в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якому просить стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 159727,03 грн. (сто п`ятдесят вісім тисяч триста сімдесят п`ять гривень) 99 коп., з них 150 000,00 грн. суму боргу, 7803,74 грн. інфляційного збільшення, 1923,29 грн. 3% річних..
У зв`язку із викладеним позивач вимушений звернутися до суду з даним позовом.
Ухвалою судді від 22.09.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін, призначено підготовче судове засідання для розгляду справи по суті.
В судове засідання позивач надав заяву, згідно якої просить справу розглянути за відсутності позивача на підставі наявних доказів, позов підтримує у повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечують.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився про причини неявки суд не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, у тому числі шляхом оголошення про виклик на вебпорталі судової влади України. Відзив до суду відповідач не подавав, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
Суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, з урахуванням згоди представника позивача на проведення заочного розгляду справи, вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов наступних висновків.
Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
-№1 з 08.02.2025-11.02.2025;
-№2 з 12.02.2025-15.02.2025;
-№3 з 15.02.2025-18.02.2025;
-№4 з 18.02.2025-21.02.2025; здача робіт 21.02.2025; оформлення актів виконаних робіт 21.02.2025-22.02.25.
Вказану домовленість оформлено розпискою, яка складена Відповідачем 09.01.2025, що підтверджує факт отримання ним коштів від ОСОБА_1 в сумі 150 000,00 грн.
Однак, Відповідач взяті на себе зобов`язання не виконав, до виконання робіт так і не приступив, кошти отримані як авансовий платіж так і не повернув.
Вказані правовідносини притаманні договору підряду. Згідно частин 1, 2 статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.
Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Договір підряду є одним з цивільно-правових договорів, який має власне правове регулювання умов його укладення та визначає особливості захисту сторонами такого договору своїх прав та інтересів у процесі його виконання. Умова про предмет договору підряду є істотною. Предметом договору підряду є індивідуалізований результат праці підрядника, на який спрямована узгоджена воля сторін. Умова щодо предмета договору підряду уточнюється ціною підрядних робіт. Ціна договору підряду - це грошова сума, належна підрядникові за виконане замовлення.
За статтею 843 ЦК України у договорі підряду визначається або конкретна ціна роботи, або способи її визначення.
Отже, ціна може бути визначена в тексті договору підряду безпосередньо, або у договорі підряду може зазначатися спосіб визначення ціни.
Таким чином, закріплене у ЦК України визначення договору підряду дає підстави для висновку про те, що це консенсуальний, двосторонній та оплатний договір. Причому консенсуальність договору підряду означає, що він визнається укладеним у момент одержання особою, що направила оферту, акцепту.
Відповідно до статті 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів установлюються в договорі підряду. Якщо в договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.
Підстави для реалізації замовником права на односторонню відмову від договору підряду визначено положеннями частин 2 - 4 статті 849 ЦК України. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.
Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Згідно зі статтею 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до статті 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ч. 2 ст. 849 ЦК України якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.
Згідно зі статтями 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені законом або договором, зокрема сплата неустойки, відшкодування збитків.
При цьому, за приписами частини 1 статті 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, становлений договором або законом. Відповідач не приступив до виконання робіт у строк, зазначений у розписці, чим порушив зобов`зання.
Отже, у розумінні приписів зазначених норм Замовнику (Позивачу) належить право вимагати повернення авансового платежу та односторонню відмову від договору підряду. Водночас, статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання, настають наслідки, передбачені договором або законом.
Згідно із ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Інфляційне нарахування на суму боргу та трьох процентів річних є наслідком прострочення Відповідачем зобов`язання і способом захисту майнового права та інтересу Позивача, який полягає у відшкодуванні його матеріальних втрат від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації від Відповідача за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати Позивачу, а тому ці кошти підлягають стягненню не залежно від вини Відповідача.
За прострочення виконання зобов`язання Відповідач зобов`язаний сплатити: 1) 3 % річних: на суму 150000,00 грн. згідно розписки від 09.01.2025 за період з 11.02.2025 по 16.07.2025 складає 1923,29 грн. 2) інфляційне збільшення суми боргу: на суму 150000,00 грн. згідно розписки від 09.01.2025 за період з 11.02.2025 по 16.07.2025 складає 7 803,74 грн. Загальна сума, що підлягає стягненню з Відповідача складає 159 727,03 грн. (сто п`ятдесят вісім тисяч триста сімдесят п`ять гривень) 99 коп., з них 150 000,00 грн. (сума боргу), 7803,74 грн. (інфляційне збільшення), 1923,29 грн. (3% річних).
Щодо судових витрат суд зазначає.
Статтею 59 Конституції України передбачено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.
Згідно ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу.
Статтею 134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.
Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:
1)розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2)розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану сторін.
Керуючись ст.76, 81, 263, 264, 265 ЦПК України суд
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди - задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) грошові кошти у розмірі 159727,03 грн. (сто п`ятдесят вісім тисяч триста сімдесят п`ять гривень) 99 коп., з них 150 000,00 грн. суму боргу, 7803,74 грн. інфляційного збільшення, 1923,29 грн. 3% річних..
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет.
Відомості про сторін:
Позивач: ОСОБА_1 тел. НОМЕР_3 адреса АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_2 .
Відповідач: ОСОБА_2 тел. НОМЕР_4 адреса АДРЕСА_2 РНОКПП НОМЕР_1 .
Суддя Д.В. Стартанович