Номер провадження 2/205/6755/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18 грудня 2025 року м. Дніпро

Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра Дорошенко Г.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: ОСОБА_2 , про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із повною заявою до Дніпровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: ОСОБА_2 , про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.11.2025 року, цивільну справу №205/17667/25, провадження №2/205/6755/25, було розподілено головуючому судді Дорошенко Г.В., та передано судді канцелярією суду 26.11.2025 року.

Ухвалою суду від 01.12.2025 року вищевказану позовну заяву залишено без руху та надано позивачу п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали.

16.12.2025 року засобами поштового зв`язку від позивача до суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви разом з новою редакцією позовної заяви, котра була передана судді канцелярією суду 17.12.2025 року.

Ознайомившись із заявою про усунення недоліків та новою редакцією позовної заяви судом встановлено, що вказані в ухвалі суду від 01.12.2025 року недоліки не усунуті в повному обсязі. А саме стороною позивача не зазначено дійсну ціну позову та не доплачена необхідна сума судового збору за подання вимоги майнового характеру.

Позивач у заяві про усунення недоліків зазначає, що на підтвердження визначення вартості нерухомого майна до позовної заяви було долучено інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, номер довідки 66757178 від 28.08.2016 року, з якої вбачається, що загальна вартість нерухомого майна становить 9900 грн.

Визначаючи наявність підстав для відкриття провадження по справі та надаючи оцінку позиції сторони позивача, слід звернути увагу на наступне.

Відповідно до ст.2 ЦПК України цивільне судочинство в Україні здійснюється, зокрема, на засадах верховенства права, змагальності сторін, диспозитивності, пропорційності, неприпустимості зловживання процесуальними правами, обов`язковості судового рішення. Суворе та неухильне дотримання зазначених принципів є запорукою досягнення завдань цивільного судочинства, що превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ч.2 ст.2 ЦПК України).

Відкриття провадження по справі позовного провадження є визначальною стадією судового процесу і може здійснюватись судом лише у випадку відповідності поданої позовної заяви вимогам, визначеним процесуальним законом.

За змістом ст.185 ЦПК України у випадку встановлення суддею невідповідності поданої позовної заяви вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, він постановляє ухвалу про залишення такої заяви без руху, яка з огляду на засади обов`язковості судових рішень є обов`язковою для позивача.

Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України наслідки, пов`язані з невиконанням вимог такої ухвали суду, несе сторона позивача.

Відповідно до п.п.3, 4, 5 ч.3 ст.175 ЦПК України обов`язком позивача є зазначення в позовній заяві наступних обставин: ціна позову (розмір вимог майнового характеру); обґрунтований розрахунок сум, що стягуються; зміст позовних вимог (спосіб (способи) захисту прав або інтересів, який позивач просить суд визначити у рішенні); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Саме позивач, як передбачено ч.2 ст. 83 ЦПК України, зобов`язаний одночасно із поданням позову подати всі наявні в нього докази, що передбачено ч.5 ст.177 ЦПК України, і виправдовується дією принципу змагальності, який передбачає, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень (ч.3 ст.12 ЦПК України).

Оплата судового збору позивачем є також обов`язком та необхідною передумовою для відкриття провадження по справі. Позивачу було роз`яснено в ухвалі від 01.12.2025 року, що судовий збір підлягає сплаті в розмірі, враховуючи ціну позову, оскільки даний спір відноситься до майнового спору.

Натомість позивачем при подачі позову сплачено лише 1211,20 грн, виходячи вартості квартири у сумі 9000 грн, з посиланням на дані Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно нерухомого майна та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 28.08.2016, що були внесені до реєстру 14.01.2010 відповідно до свідоцтва про право власності від 15.10.1993.

Відповідно до пункту 3 частини 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Пунктом 9 частини 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Отже, у даному випадку судовий збір повинен бути сплачений, виходячи з дійсної вартості майна. При цьому, слід мати на увазі, що його вартістю є не його інвентарна чи договірна вартість, а дійсна вартість майна на час розгляду справи. Під дійсною вартістю, як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у постанові від 04.10.1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» (частина 4 пункту 6), розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано у цьому населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» належним доказом підтвердження вартості майна є звіт про оцінку майна (акт оцінки майна).

Разом з тим, 09 березня 2021 року набрав чинності наказ Фонду державного майна України від 12 січня 2021 року №24 «Про внесення змін до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 24 лютого 2021 року за № 239/35861.

Позивач не позбавлений можливості скористатися для визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості Єдиною базою даних звітів про оцінку (https://evaluation.spfu.gov.ua/), якою формується електронна довідка про його оціночну вартість (е-Довідка), яка є чинною впродовж 30 календарних днів.

Для визначення дійсної ціни позову позивачеві слід долучити до позовної заяви документи про оціночну вартість спірного майна на час звернення до суду та визначити ціну позову відповідно до пункту 9 частини 1 ст. 176 ЦПК України.

Згідно з частиною 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1 (один) відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, не є виконаними вимоги суду в частині визначення дійсної вартості нерухомого майна, враховуючи позовні вимоги, в т.ч. про визнання права власності на таке майно та норми ст. 176 ЦПК України.

Отже, підтверджуючих даних про дійсну вартість нерухомого майна до суду подано позивачем не було і відповідно, не визначено ціну позову та не сплачено належним чином судовий збір.

Також позивач, обгрунтовуючи безтитульність свого володіння як підстави для набуття нею права власності за набувальною давністю, стверджує, що є рідною донькою власниці квартири - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , з якою вона проживала все життя в квартирі з дати свого народження та після смерті матері залишилась проживати в цій квартирі, не вказує чи зверталась із заявою про встановлення факту спільного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Враховуючи вищезазначене, суддя вважає, що позовна заява підлягає повторному залишенню без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст. 175,177 ЦПК України.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, із зазначенням недоліків позовної заяви, способу і строку їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, оскільки стороною позивача не дотримані вищенаведені положення ЦПК України, позовна заява має бути повторно залишена без руху відповідно з наданням позивачеві строку для усунення недоліків, зазначених в позовній заяві, для можливості вирішення питання про відкриття провадження у даній справі.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: ОСОБА_2 , про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю повторно залишити без руху.

Надати позивачеві п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернеться позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Г.В. Дорошенко