ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-з/803/758/25 Справа № 234/800/22 Суддя у 1-й інстанції - Суддя у 2-й інстанції - Пищида М. М.
УХВАЛА

22 грудня 2025 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:

Головуючого судді: Пищиди М.М.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про зауваження щодо технічного запису судового засідання або протоколу судового засідання у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 18 березня 2025 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дитини, -

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Дніпровського апеляційного суду перебувала цивільна справа № 234/800/22 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 18 березня 2025 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дитини.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 03 грудня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишено без задоволення. Рішення Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 18 березня 2025 року - залишено без змін.

08 грудня 2025 року, через підсистему «Електронний Суд», ОСОБА_1 подав заяву про зауваження щодо технічного запису судового засідання або протоколу судового засідання .

Зазначає, що під час ознайомлення з протоколом судового засіданні він побачив його невідповідність вимогам статті 248 ЦПК України, а саме відсутність відомостей щодо місця проведення судового засідання, не зафіксований час вчинення кожної процесуальної дії, порядкові номери процесуальних дій, назви процесцальних дій, час проведення процесуальних дій, ухвали суду, які були постановлені без виходу до нарадчої кімнати, тощо, що свідчить про неправильність та неповноту записів протоколу судового засідання.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши протокол судового засідання від 05 листопада 2025 року у межах доводів поданої заяви, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення поданих зауважень, з огляду на таке.

Згідно ст.129 Конституції України та положення ст.7 ЦПК України, фіксування судового процесу технічними засобами є однією із гарантій гласності судового процесу як основоположного принципу правосуддя.

Фіксування судового процесу у процесуально-правовому аспекті означає закріплення юридично значущих дій суду, інших учасників судового процесу у відповідних процесуально-документальних формах з метою забезпечення їх вірогідності з точки зору об`єктивності засобів фіксації судового процесу та визначення процесуальних наслідків цих дій під час розгляду справи по суті на різних стадіях судового процесу.

Таким чином, фіксація цивільного процесу є обов`язковою під час документального оформлення процесуальних актів-документів, які фіксують процесуальні дії суду, сторін та інших учасників судового розгляду, а також обставини, юридичні факти під час розгляду цивільної справи.

Офіційним записом судового засідання є лише технічний запис, зроблений судом. Технічне фіксування судового процесу починається з моменту відкриття судового засідання до його закінчення.

Одночасно з проведенням фіксування технічними засобами ведеться протокол судового засідання.

Відповідно до ст.247 ЦПК України, суд, під час судового розгляду справи, здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). За заявою будь-кого з учасників справи або за ініціативою суду повне фіксування судового засідання здійснюється за допомогою відеозаписувального технічного засобу (за наявності в суді технічної можливості та за відсутності заперечень з боку будь-кого з учасників судового процесу).

Порядок зберігання технічного запису судового засідання визначається Положенням про Єдину інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з вимогами ст.248 ЦПК України у судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

У протоколі судового засідання зазначаються такі відомості: 1) рік, місяць, число і місце судового засідання; 2) найменування суду, який розглядає справу, прізвища та ініціали судді, секретаря судового засідання; 3) справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших учасників справи; 4) порядковий номер вчинення процесуальної дії; 5) назва процесуальної дії; 6) час вчинення процесуальної дії; 7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати; 8) інші відомості, визначені цим Кодексом.

Протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання і приєднується до справи.

Під час здійснення повного фіксування судового засідання технічними засобами, а також проведення судового засідання в режимі відеоконференції протокол судового засідання створюється Єдиною інформаційно-телекомунікаційною системою в порядку, визначеному Положенням про Єдину інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з Інструкцією щодо роботи з технічними засобами фіксування судового засідання, затвердженою наказом Державної судової адміністрації України №156 від 06 червня 2022 року, протокол судового засідання ведеться одночасно із здійсненням технічного запису, а відповідно до положень статті 247 ЦПК України, технічний запис судового засідання є додатком до протоколу судового засідання.

При цьому, фактичний зміст конкретної події фіксується в технічному записі, а у протоколі судового засідання відображається її назва та час її вчинення.

Разом з тим, згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Встановлено, що 05 листопада 2025 року розгляд справи проведено без фіксації судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, тобто, фактичний зміст конкретної події не фіксувався в технічному записі, у зв?язку з чим у протоколі судового засідання не відображалися дані щодо порядкового номеру, назви та часу вчинення кожної процессуальної дії.

Секретарем судового засідання складено та підписано 05.11.2025 в паперовій формі паперовий примірник протоколу судового засідання від 05.11.2025 року та долучено до матеріалів справи.

Враховуючи звернення ОСОБА_1 , зазначений примірник протоколу судового засідання направлено 11.11.2025 року відповідачу та представнику відповідача в їх електронні кабінети в системі "Електронний суд".

Таким чином, викладені у заяві ОСОБА_1 обставини, щодо долучення до матеріалів справи протоколу судового засідання від 05.11.2025 саме 12.11.2025 не відповідають дійсності.

Слід зазначити, що суддя-доповідач забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення учасниками судового процесу процесуальних дій, забезпечує виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи. Крім зазначеного, головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Під неповнотою протоколу судового засідання слід розуміти невідображення в записі усіх обставин, що відбувалися в судовому засіданні, а також відсутність відомостей, передбачених процесуальним законом. Неповнота може бути зумовлена несвоєчасним записом, неправильним використанням записуючого комплексу, випадковим знищенням частини запису.

Інститут подання учасником справи та розгляду судом зауважень на протокол судового засідання в своїй меті має забезпечити можливість оперативного внесення виправлень в протокол судового засідання, усунення його неточностей та невідповідностей для забезпечення відображення в такому документі та належної фіксації проведеного судового розгляду справи. При цьому, подання зауважень на протокол судового засідання не може переслідувати мету висловлення незгоди сторони по справі з процесуальними діями та рішеннями суду, оскільки чинним процесуальним законом передбачена для цього інша процедура.

Зауваження на протокол судового засідання у даній справі є неконкретними та зводяться до незгоди із процесуальними діями суду та ґрунтуються на власному тлумаченні учасника процесу встановленого законом порядку проведення судового засідання.

ЄСПЛ у справах «SALOV v. UKRAINE», п. 93, «SUTIAZHNYK» v. RUSSIA», п. 38 підкреслює, що відступ від принципу правової визначеності допустимий не в інтересах правового пуризму, а з метою виправлення помилки, що має фундаментальне значення для судової системи. Зокрема, під правовим пуризмом у практиці ЄСПЛ розуміється невідступне слідування вимогам процесуального закону при вирішенні питання щодо застосування чи скасування таких, що набрали законної сили, судових рішень без врахування того, чи призведе це у подальшому до реального, а не формального усунення допущених судових помилок.

Головуючий суддя вважає, що відомості протоколу судового засідання, яке відбулось 05 листопада 2025 року, є повними та достатніми для розуміння дій, вчинених судом та учасниками справи.

Враховуючи проведення судового засідання без фіксації за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам статті 248 ЦПК України, головуючий суддя приходить до висновку, що підстави для прийняття поданих зауважень щодо протоколу судового засідання відсутні.

Керуючись статтями 247-249 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відхилити зауваження ОСОБА_1 на протокол судового засідання від 05 листопада 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дитини.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: