справа № 619/3854/25
провадження № 2-во/619/109/25
УХВАЛА

іменем України

23 грудня 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого суддіБолибока Є.А.

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

відповідач: Дергачівська міська військова адміністрація.

Суть питання, що вирішується ухвалою.

04 липня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Дергачівської міської військової адміністрації Харківського району Харківської області, в якому просив: визнати за ним право власності на житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Визнати за ним право власності на земельні ділянки: земельна ділянка площею 2,5469 га, що розташована на території Слатинської селищної ради Харківського району (кол. Дергачівського) Харківської області, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер земельної ділянки: :05:000:0168, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку від 09 вересня 2010 року, виданого на підставі Розпорядження Дергачівської районної державної адміністрації від 09.11.2007 року №1012; земельна ділянка площею 0,6423 га, що розташована на території Слатинської селищної ради Харківського району (кол. Дергачівського) Харківської області, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер земельної ділянки: :03:000:1010, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку від 09 вересня 2010 року, виданого на підставі Розпорядження Дергачівської районної державної адміністрації від 09.11.2007 року №101; земельна ділянка площею 8,7878 га, що розташована на території Слатинської селищної ради Харківського району (кол. Дергачівського) Харківської області, КСП «Слатинське», ділянка № НОМЕР_1 , цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастрові номери земельних ділянок: :03:000:0249 (рілля, 8=7,4524 га), :03:000:0511 (пасовища, 8=0,9578 га), :03:000:0794 (сіножаті, 8=0,3776 га), згідно державного акту на право власності на земельну ділянку від 30 березня 2006 року, виданого на підставі Розпорядження голови Дергачівської райдержадміністрації від 2 січня 2003 р. №1; земельну ділянку площею 0,1918 га, що розташована на території Слатинської селищної ради Харківського району (кол. Дергачівського) Харківської області, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер земельної ділянки: :03:000:1012, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку від 09 вересня 2010 року, виданого на підставі Розпорядження Дергачівської районної державної адміністрації від 09.11.2007 року №1012, в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

30 вересня 2025 року рішення Дергачівського районного суду Харківської області позов задоволено повністю.

18 грудня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, в якій посилався на те, що в рішенні суду помилково невірно вказаний кадастровий номер земельної ділянки площею 2,5469 га, що розташована на території Слатинської селищної ради Дергачівського району Харківської області, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер земельної ділянки: :05:000:0168, однак необхідно :05:000:0335. Тому просив виправити в рішенні суду від 30 вересня 2025 року, в усьому тексті описку, а саме кадастровий номер земельної ділянки площею 2,5469 га, що розташована на території Слатинської селищної ради Дергачівського району Харківської області, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер земельної ділянки: :05:000:0335.

Частиною 3 ст. 269 ЦПК України передбачено, що заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд.

Суд дійшов висновку про задоволення заяви про внесення виправлень з таких підстав.

За приписами ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описками є помилки, зумовлені неправильним написанням слів, але не всіх, а лише тих, які мають істотний характер і можуть ускладнювати його розуміння чи виконання судового рішення. Під загальним поняттям описка розуміється неправильне написання слів. Що ж стосується цивільного провадження, то законодавець надав право суду за власною ініціативою або за заявою учасника справи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. При цьому такі описки мають бути такими, що призводять до неправильного сприйняття або розуміння судового рішення. Вирішуючи питання про виправлення описок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, прізвища особи тощо) або які мають технічний характер.

Пленум Верховного Суду України у п.19 своєї постанови №14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснив судам, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено. Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв`язку з постановленням відповідної ухвали.

Вирішуючи питання стосовно внесення виправлень в судове рішення, суд виходить з того, що описка як помилка в судовому рішенні визначається за такими ознаками: 1) це механічна помилка, якої припустився сам суд, а не учасник справи; 2) описка є мимовільною, випадковою помилкою суду, допущеною під час письмово-вербального викладення змісту рішення; 3) до описок не належать помилки, наявні в наданих суду документах (тобто допущені іншими учасниками справи, хоча вони і призводять, як наслідок, до неправильного цитування судом, однак не є описками в розумінні процесуального закону).

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям:

- вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо);

- таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом;

- помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

На підтвердження заяви про виправлення описки, ОСОБА_1 надав лист заступника начальника Управління забезпечення реалізації державної політики у сфері земельних відносин Відділу № 7 Головного управління Держгеокадастру у Харківській області Корсун-Цуркан О. від 01.12.2025, у якому повідомлено про те, що відповідно до Книг записів про державну реєстрацію державних актів на право власності на земельну ділянку та на право постійного користування земельною ділянкою, договорів оренди землі, наявних у Відділі, записи в яких здійснювались виключно до 01.01.2013, на ім`я ОСОБА_2 09.09.2010 за № 36 зареєстровано державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯД № 038796, виданий на підставі розпорядження голови Дергачівської районної державної адміністрації від 09.11.2007 № 1012. Право власності, посвідчене вказаним державним актом, оформлене на земельну ділянку з кадастровим номером :05:000:0168, площею 2,5469 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Слатинської селищної ради Дергачівського району Харківської області. У зв`язку з виправленням помилки у відомостях Державного земельного кадастру кадастровий номер земельної ділянки :05:000:0168 змінено на :05:000:0335. Підтверджує, що кадастровий номер земельної ділянки, на території Слатинської селищної ради Дергачівського району Харківської області, площею 2,5469 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, право власності на яку посвідчено державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯД № 038796, виданим ОСОБА_2 та зареєстрованим в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі 09.09.2010 за № 36, змінено з :05:000:0168 на :05:000:0335.

Отже, у зв`язку з виправленням помилки у відомостях Державного земельного кадастру кадастровий номер земельної ділянки :05:000:0168 змінено на :05:000:0335.

Судом установлено, що предметом спору по даній справі є земельна ділянка з кадастровим номером :05:000:0168, площею 2,5469 га, що знаходиться на території Слатинської селищної ради Дергачівського району Харківської області.

У позові ОСОБА_1 було допущено описку у кадастровому номері спірної земельної ділянки, та замість вірного: :05:000:0335, зазначено: :05:000:0168.

За викладених обставин, суд вважає за необхідне виправити допущену описку в судовому рішенні, оскільки описка є очевидною та була допущена з технічних причин.

Згідно з ч. 2 ст. 258 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення.

Відповідно до абз. 2 ч. 6 ст. 259 ЦПК України складання повного тексту ухвали, залежно від складності справи, може бути відкладено на строк не більш як п`ять днів з дня оголошення вступної та резолютивної частин ухвали.

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 258-261, 269, 353 ч. 1 п. 19 ЦПК України, суд

постановив:

Внести виправлення у вступну, мотивувальну та резолютивну частини рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 30 вересня 2025 року по справі № 619/3854/25 (провадження № 2/619/1737/25), та замість кадастрового номеру земельної ділянки «:05:000:0168» викласти по тексту рішення кадастровий номер «:05:000:0335».

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 23 грудня 2025 року.

Суддя Є. А. Болибок