УХВАЛА

22 грудня 2025 року

м. Київ

справа № 911/27/24

провадження № 61-15470ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Черняк Ю. В. (суддя-доповідач), Коломієць Г. В., Луспеника Д. Д.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Петрик Віталій Віталійович, на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24 квітня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 10 листопада 2025 року у цивільній справі за позовом Громадської організації «Товариство індивідуальних забудовників «Зелений маєток» до учасника Громадської організації «Товариство індивідуальних забудовників «Зелений маєток» ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по сплаті членських внесків, інфляційних втрат, трьох процентів річних,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2023 року Громадська організація «Товариство індивідуальних забудовників «Зелений маєток» (далі - ГО «ТІЗ «Зелений маєток») звернулася до суду з позовом до учасника ГО «ТІЗ «Зелений маєток» ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по сплаті членських внесків, інфляційних втрат, трьох процентів річних (з урахуванням заяви про збільшення позовних вимогвід 03 грудня 2024 року) у загальному розмірі 46 648,19 грн.

Рішенням Господарського суду Київської області від 07 березня 2024 року позовні вимоги ГО «ТІЗ «Зелений маєток» задоволено. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ГО «ТІЗ «Зелений маєток» 25 641 грн - основного боргу по сплаті членських внесків, 4 066,93 грн - інфляційних втрат, 1 137,71 грн - 3% річних.Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 05 вересня 2024 року апеляційну скаргу учасника ГО «ТІЗ «Зелений маєток» ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Господарського суду Київської області від 07 березня 2024 року скасовано, провадження у справі закрито.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16 вересня 2024 року заяву ГО «ТІЗ «Зелений маєток» про передачу справи № 911/27/24 за встановленою юрисдикцією задоволено. Справу № 911/27/24 передано на розгляд до Бориспільського міськрайонного суду Київської області. Матеріали справи № 911/27/24 направлено до Бориспільського міськрайонного суду Київської області.

РішеннямБориспільського міськрайонного суду Київської області від 24 квітня 2025 року позовні вимоги ГО «ТІЗ «Зелений маєток» задоволено частково. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ГО «ТІЗ «Зелений маєток» заборгованість по сплаті щомісячних членських внесків у сумі 35 142 грн, 3% річних у сумі 2 162,33 грн, інфляційні втрати у сумі 7 816,55 грн. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

ПостановоюКиївського апеляційного суду від 10 листопада 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24 квітня 2025 року залишено без змін.

09 грудня 2025 року ОСОБА_1 ,від імені якого діє адвокат Петрик В. В., звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24 квітня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 10 листопада 2025 року, у якій, посилаючись

на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення,

а провадження у справі закрити.

Частиною першою статті 394 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки судові рішення у цій справі не підлягають касаційному оскарженню.

Згідно із статтею 129 Конституції України та статтями 2, 17 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», частина четверта статті 10 ЦПК України), умови прийнятності касаційної скарги відповідно до норм національного законодавства можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Касаційний перегляд справи вважається екстраординарним.

Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після розгляду справи судом першої інстанції, а потім перегляду судового рішення судом апеляційної інстанції.

Обмеження доступу до Верховного Суду охоплюється загальновизнаною легітимною метою встановленого законодавством вартісного порогу для скарг, що подаються на розгляд суду касаційної інстанції, яка полягає в тому, щоб забезпечувати розгляд у Верховному Суді, з огляду на саму суть його функцій, лише справ необхідного рівня значущості.

Рекомендацією № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 7 лютого 1995 року визнано доречним вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають, передусім, подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей. При розгляді можливих заходів щодо судів третьої інстанції державам слід мати на увазі, що справи вже пройшли слухання в двох інших судах.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, зазначених у цій же статті ЦПК України.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Встановлення у процесуальному законі виняткових підстав для касаційного оскарження судових рішень у малозначних справах (справах незначної складності) та справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, лише у тих випадках, коли таке оскарження є дійсно необхідним (зокрема, коли касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до ЦПК України позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу), має гарантувати право на остаточне та обов`язкове до виконання судове рішення, сприяти стабільності й визначеності у цивільних правовідносинах, слугувати суспільним інтересам щодо забезпечення єдності судової практики й розвитку права.

Конституційний Суд України у Рішенні від 22 листопада 2023 року № 10-р(ІІ)/2023 дійшов висновку, що припис пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, який встановлює один з «фільтрів» для касаційного перегляду судових рішень, ухвалених судами першої та апеляційної інстанцій, є зрозумілим за змістом та передбачуваним за наслідками застосування. Зазначений припис ЦПК України також має правомірну мету - дотримання принципу остаточності судового рішення (res judicata) як одного з аспектів вимоги юридичної визначеності. Пункт 2 частини третьої статті 389 цього Кодексу містить домірні засоби законодавчого внормування процесуальних відносин щодо відкриття касаційного провадження.

Пунктом 1 частини шостої статті 19 ЦПК України до категорії малозначних віднесено справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом позову у цій справі є стягнення заборгованості по сплаті членських внесків, інфляційних втрат, трьох процентів річних у загальному розмірі 46 648,19 грн, що не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (30 х 3 028 грн = 90 840 грн).

Оспорювана заявником у касаційному порядку сума складає45 120,88 грн.

Отже, судові рішення у цій справі за загальним правилом не підлягають касаційному оскарженню. Норми процесуального закону, якими врегульовано процедуру доступу до суду касаційної інстанції, слід визнати такими, що відповідають критеріям правової визначеності та передбачуваності.

Касаційна скарга не містить прямих посилань на наявність обставин, які передбачені підпунктами а-г пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Колегія суддів враховує мотиви судових рішень і доводи касаційної скарги, які значною мірою стосуються оцінки доказів у справі, та вважає, що з огляду на встановлення судами першої та апеляційної інстанцій обставин справи та надання обґрунтованої правової оцінки наявним у матеріалах справи доказам, незгода відповідача з ухваленими судовими рішеннями у цій справі не свідчить про те, що така справа має виняткове значення для учасника справи або має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики.

З огляду на ціну, й предмет позову, оспорювану заявником суму, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства, Верховним Судом не встановлено обставин, за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягали б касаційному оскарженню.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням наведеного, оскільки ОСОБА_1 ,від імені якого діє адвокат Петрик В. В., подав касаційну скаргу на судові рішення, що згідно з приписами ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі належить відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Петрик Віталій Віталійович, на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24 квітня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 10 листопада 2025 року у цивільній справі за позовом Громадської організації «Товариство індивідуальних забудовників «Зелений маєток» до учасника Громадської організації «Товариство індивідуальних забудовників «Зелений маєток» ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по сплаті членських внесків, інфляційних втрат, трьох процентів річних.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявникові.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Судді: Ю. В. Черняк

Г. В. Коломієць

Д. Д. Луспеник