Номер провадження № 2-п/521/205/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2025 року м. Одеса

Хаджибейський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Ганошенка С.А.,

за участі секретарки судового засідання Папінян В.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду по цивільній справі № 521/15482/25 за позовом Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

Представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Каплун О.Б. 10.12.2025 в інтересах заявника через підсистему «Електронни й суд» звернувся до суду із вказаною заявою, за змістом якої просить скасувати заочне рішення від 03.12.2025 року, ухвалене Хаджибейським районним судом м. Одеси по цивільній справі № 521/15482/25, призначити перегляд справи.

Справу передано в провадження визначеного головуючого судді 11.12.2025 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.12.2025.

Ухвалою від 11.12.2025 року справа прийнята до провадження та призначено судове засідання на 23.12.2025 року.

У судове засідання 23.12.2025 року не з`явилися сторони, повідомлені належним чином, шляхом направлення смс-повідомлень, що підтверджується довідкою у матеріалах справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається у судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Враховуючи викладене, суд вважає, розглянути справу за відсутності сторін, оскільки їх неявка не перешкоджає розглядові заяви, на підставі наявних у справі даних та доказів.

Дослідивши матеріали справи в межах заявлених вимог, матеріали заяви про перегляд заочного рішення, суд дійшов висновку, що заява про скасування заочного рішення задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом зазначених положень чинного законодавства скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення. Наявність наведених вище обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії»).

У даній цивільній справі № 521/15482/25, пр. 2/521/7070/25 відповідно до ухваленого заочного рішення: позов Акціонерне товариство «ТАСКОМБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАСКОМБАНК» заборгованість за кредитним договором № від 03.12.2020 року в розмірі 54811 (п`ять тисяч чотириста вісімсот одинадцять ) грн. 87 коп.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАСКОМБАНК» судові витрати в розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн. 40 коп.

З урахуванням ч. 6 ст. 272 ЦПК України, судом встановлено, що відповідно до супровідних листів від 15.09.2025, 06.10.2024 року на адресу реєстрації ОСОБА_1 , яка перевірена судом шляхом надіслання електронного запиту до Єдиного державного демографічного реєстру, надіслано судові повістки, проте, конверти повернулився без вручення. Також виклик у судові засідання здійснювався за рахунок смс, отриманими на номер телефону, що підтверджується відповідними довідками у матеріалах справи, зокрема і на 03.12.2025 року, у зв`язку з чим обставини не повідомлення про судове засідання спростовуються матеріалами справи. Номер телефону,зазначений у довідках, підтверджений особисто відповідачем у поданих ним судових документах процесуального характеру. Разом з цим, відповідачем не повідомлено суду іншої адреси для кореспонденції, зазначення у процесуальних документах адреси відповідача за робочим місцем його адвоката є маніпулятивним та спрямованим на введення суду в оману.

Щодо неможливості ухвалення судового рішення у цій справі 04.12.2025 року через мінування суду, суд зазначає наступне, що 04.12.2025 року є датою виготовлення повного тексту рішення, ухваленого суддею за результатами розгляду справи 03.12.2025року.

Заява про перегляд заочного рішення надійшла до суду 10.12.2025 року.

Таким чином 20-денний строк, визначений у чинній редакції цивільного процесуального законодавства, на подання заяви про перегляд заочного рішення не сплинув і заяву про перегляд заочного рішення суду через підсистему «Електронний суд» 10.12.2025 року, тобто в межах процесуального строку.

Зважаючи на посилання сторони відповідача, суд зазначає, що сторона відповідача достеменно обізнана із ухваленим рішенням, що оскаржується, реалізувала своє право на подання заяви про перегляд.

Згідно з ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Суд враховує, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Крім того, відповідно до положень статей 12-2 та 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», суди м. Одеси не припиняли, не призупиняли своєї діяльності та продовжували здійснювати правосуддя, не дивлячись на повітряні тривоги, відсутність електрозабезпечення, масовані ракетні ураження території міста.

Тлумачення статей 286, 287 ЦПК України в сукупності із частиною першою статті 288 ЦПК України дає підстави для висновку, що в разі, коли відповідач не довів наявність поважних причин неявки в судове засідання та неподання відзиву, а також не подав доказів по суті справи, суд залишає заяву про перегляд заочного рішення без задоволення. Для застосування повноважень, передбачених у частині третій статті 287 ЦПК України, суд звертає увагу, по-перше, на подання доказів по суті справи, які потенційно можуть змінити висновки по суті спору, викладені в заочному рішенні, та, по-друге, звертає увагу на існування і доведеність поважних причин, через які відповідач не зміг з`явитися на судове засідання, а також подати відзив, у зв`язку із чим і було ухвалене заочне рішення.

Підставами скасування заочного рішення суду від 03 грудня 2025 року заявник вказує, що насправді спірний кредитний договір ним з банком не укладався, грошових коштів не отримував, банком протиправно було нараховано проценти, які змістом кредитного договору не передбачено, договір не відповідає вимогам Закону України «Про захист прав споживачів». Крім того, ним на виконання ухвали суду про відкриття провадження було подано до суду заяву, в якому викладено заперечення проти позову, натомість судом вказані обставини при ухваленні заочного рішення не були враховані, у зв`язку з чим, вважає відсутніми підстави для задоволення позову.

Разом з тим, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії»).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі («Ryabykh v. Russia», №52854/99, п. 52).

Керуючись ст. 3, 120-128, 263, 269-272, 284, 287, 288 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду по цивільній справі № 521/15482/25 за позовом Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що, відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду в частині відмови у поновленні строку на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її складення (п. 10 ч. 1 ст. 353 ЦПК України).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом 15-ти днів з дня її вручення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано суддею 23.12.2025 року.

Суддя Сергій ГАНОШЕНКО