Справа №385/2074/25
Провадження № 2/385/983/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23.12.2025 року суддя Гайворонського районного суду Кіровоградської області Гришак А.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

22.12.2025 року через систему «Електронний суд» адвокат Іващенко І.Ю., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди.

Позивач просить суд стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 50000,00 грн.; звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору та судові витрати покласти на відповідача.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, суддя приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків з наступних підстав.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Суд зазначає, що представник позивача звернувся до суду з позовом через електронний кабінет підсистеми ЄСІТС «Електронний суд», однак на виконання вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України, не надав докази надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів, а саме відповідачу. Посилання представника позивача про наяність у відповідача зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС не відповідають дійсності, оскільки судом здійснено перевірку даної інформації за допомогою засобів підсистеми ЄСІТС "Електронний суд" (відповідь №29382877 від 23.12.2025 року).

Крім того, відповідно до положень ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

З позову встановлено, що позивачем заявлено вимогу про відшкодування моральної шкоди та зазначена ціна позову 50000,00 грн.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Представник позивача разом з позовом заявив клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», посилаючись на те, що розмір судового збору перевищує 5% річного доходу позивача.

Розглянувши дане клопотання слід зазначити наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір», норми якого є спеціальними, і він є пріоритетним відносно інших законів.

Положення ст. 136 ЦПК України та ст. 8 вищевказаного Закону надають суду право за наявності певних підстав своєю ухвалою, враховуючи майновий стан сторони, відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк; зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. При цьому, за змістом наведеної норми, дані дії є правом, а не обов`язком суду і застосовуються у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Фактичною підставою для звільнення від сплати судового збору є такий майновий стан особи, що утруднює виконання цього обов`язку у повному обсязі у встановлений законом строк.

На підтвердження підстав для звільнення від сплати судового збору представник позивача надав довідку ПФУ в Кіровоградській області №220204 від 12.05.2025 року про доходи ОСОБА_1 за період з 01.12.2024 року по 31.05.2025 року, який у сукупному розмірі склав 18909,00 грн.

Довідка ПФУ про дохід позивача не є достатньою підставою для звільнення її від сплати судового збору, оскільки таку об`єктивно не можна вважати загальною інформацію про майновий стан позивача, доказом її скрутного матеріального становища та неможливості сплати нею судового збору. Крім того, така довідка відображає дохід ОСОБА_1 лише за шість місяців, а не за один рік.

Позовна заява та додані до неї матеріали не дають підстав дійти висновку, що позивач знаходиться у важкому матеріальному стані, що унеможливлює сплату нею судового збору.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Судовий збір повинен слугувати певним обмежувальним заходом, який попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів і як наслідок - надмірного навантаження судів.

З урахуванням дії принципу змагальності, питання щодо звільнення від сплати судового збору вправі поставити перед судом позивач шляхом подання відповідного обґрунтованого клопотання, у якому повинно бути наведено обставини, котрі свідчать про незадовільне скрутне матеріальне становище особи, та подати суду відповідні докази. Такими доказами можуть бути, зокрема, документи про рівень доходу позивача, документи про заборгованість за комунальні послуги, документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження, відомості про відсутність рухомого чи нерухомого майна, від яких позивач може отримувати доходи, тощо.

Із представлених представником позивача матеріалів встановлено, що позивач є пенсіонером та отримує стабільний дохід. Суд не погоджується з розрахунком судового збору, наданим адвокатом Іващенко І.Ю. щодо перевищення суми судового збору 5% річного доходу позивача виходячи з наступного.

Адвокат Іващенко І.Ю. просить стягнути моральну шкоду в сумі 50000,00 грн. Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року становить 3028,00 грн.

Згідно частини третьої статті 23 ЦК України, якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб.

Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру.

Тобто, вимога про відшкодування моральної шкоди, що визначена у грошовому вимірі та що складає ціну матеріальних вимог, є майновою вимогою, відтак судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 08 листопада 2019 року у справі № 400/100/19 (К/9901/29662/19) та постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц (61-2367св18).

Таким чином, враховуючи заявлену позивачем вимогу майнового характеру та відповідно ціну позову, яка складає 50000,00 грн., позивачем повинен був бути сплачений судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1211,20 грн.

Враховуючи вище наведене у задоволенні клопотання адвоката Іващенко І.Ю. про звільнення позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору слід відмовити.

У відповідності до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, позивачу необхідно у визначений суддею строк надати до суду докази надсилання відповідачу копій поданих до суду документів, а також надати документи про сплату судового збору у встановленому розмірі.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків терміном десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання цієї ухвали у встановлений строк, заява буде вважатися неподаною та буде повернута без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Суддя: А. М. ГРИШАК