печерський районний суд міста києва
Справа № 757/3989/15-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" грудня 2025 р. Печерський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Остапчук Т.В., при секретарі Погребняк В.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні подання приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Г.В про визначення частки майна боржника,

ВСТАНОВИВ :

до Печерського районного суду м. Києва надійшло подання приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Г.В про визначення частки майна боржника. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Розділом VI ЦПК України визначено компетенцію загального суду щодо вирішення питань, які виникають на стадії виконання рішення суду. Згідно із статтею 443 ЦПК України питання про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, вирішується судом за поданням державного чи приватного виконавця у судовому засіданні з повідомленням сторін та заінтересованих осіб. Обов`язок ініціювання будь-якого наступного судового процесу з метою виконання попереднього судового рішення Законом України "Про виконавче провадження" покладено на компетентні органи, уповноважені Державою на забезпечення виконання судових рішень, а не на кредитора, який правомірно очікує від Держави належного виконання остаточного судового рішення про стягнення боргу. Верховний Суд у постанові від 8 червня 2022 року у справі № 2-591/11 дійшов висновків, що розгляд подання державного чи приватного виконавця за правилами статті 443 ЦПК України не забезпечує учасникам судового провадження дієву, реальну можливість надання суду своїх доказів та аргументів, як того вимагає п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод за наявності спору про право. Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що стаття 443 ЦПК України підлягає застосуванню виключно за відсутності спору про право. Виконавець вправі звернутися до суду з поданням про визначення частки майна боржника в майні, яким він володіє спільно з іншими особами, незалежно від того, чи відсутній спір про право, чи він наявний. Водночас в останньому випадку виконавець звертається з таким позовом в порядку позовного провадження до суду в інтересах інших осіб (частина друга статті 4, частина четверта 4 статті 42 ЦПК України). Також, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06 жовтня 2020 року у справі № 2-24/494-2009 (провадження №12-4гс20) зазначила, що виконавець вправі звернутися до суду з поданням про визначення частки майна боржника в майні, яким він володіє спільно з іншими особами, незалежно від того, чи відсутній спір про право, чи він наявний; водночас в останньому випадку виконавець звертається з таким поданням (позовною заявою) в порядку позовного провадження. Оскільки зазначені висновки сприйняті Об`єднаною палатою Касаційного цивільного суду як можливість виконавця звернутися до суду в порядку позовного провадження з різними по суті процесуальними документами, Велика Палата Верховного Суду вважає доцільним роз`яснити свою позицію шляхом уточнення своїх висновків. У разі, якщо наявний спір щодо визначення частки боржника у спільному майні, звернення виконавця до суду завжди за своєю суттю має характер позовної заяви (незалежно від її назви), оскільки вона звернена до суду з метою вирішення матеріального спору. При цьому позовна заява має подаватися в порядку позовного провадження, а не в порядку розділу VI "Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах та рішень інших органів (посадових осіб)" ЦПК України. В останньому випадку суд має або закрити провадження (якщо порушені правила про юрисдикцію спору), або залишити заяву (подання) без розгляду (якщо правила про юрисдикцію спору не порушені). Враховуючи наведені норми, суд дійшов висновку, що залишення подання без розгляду, оскільки подається позовна заява до суду. Керуючись ст. 185, 258, 260, 443 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Подання приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Г.В про визначення частки майна боржника залишити без розгляду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Печерського апеляційного суду . Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.В.Остапчук