РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2025 року м. Харків

Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Губської Я.В.,

при секретарі - Мисниченко Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до Харківської міської ради (, адреса: 61003, м.Харків, м-н Конституції буд. 7), треті особи: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) про визнання права власності в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , в особі представниці ОСОБА_4 , звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради, в якому просила, з урахуванням поданих уточнень від 14.04.2025 та 19.05.2025, визнати в порядку спадкування за законом та заповітом після смерті племінника ОСОБА_5 , смерті сестри ОСОБА_6 , смерті племінника ОСОБА_7 право власності на квартиру АДРЕСА_3 .

В обґрунтування позовних вимог зазначала, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її племінник ОСОБА_5 . Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина, яка складається із: квартири АДРЕСА_3 . Позивач звернулася до приватного нотаріуса ХМНО Трощій І.В. з заявою про прийняття спадщини після племінника ОСОБА_5 померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , внаслідок чого заведено спадкову справу за №12/2023 . Спадкоємцем на майно померлого є ОСОБА_1 , яка прийняла спадщину шляхом подачі заяви до нотаріальної контори.

14 листопада 2018 року ОСОБА_6 зробила заповіт на випадок смерті на користь сестри ОСОБА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_6 21.12.2020 року заведено спадкову справу № 66978479, Приватним нотаріусом ХМНО Д`яченко В.Є. за заявою ОСОБА_5 про прийняття спадщини після померлої мати ОСОБА_6 . ІНФОРМАЦІЯ_5 помер племінник позивачки ОСОБА_7 .

Позивач має намір успадкувати майно що раніше належало померлому, у зв`язку з чим звернулася до приватного нотаріусу ХМНО Трощій І.В. з заявою про прийняття спадщини після смерті племінника ОСОБА_5 , із проханням видати свідоцтво про право на спадщину на квартиру АДРЕСА_3 , та отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском шестимісячного строку з часу відкриття спадщини, а відсутністю інших доказів про фактичне прийняття спадщини після смерті племінника ОСОБА_5 .

Зазначила, що з лютого 2022 року ОСОБА_1 перебуває за межами України, а саме у Німеччині, та у зв`язку з відсутністю необхідних документів про прийняття спадщини за місцем евакуації, нею було пропущено встановлений законом строк прийняття спадщини.

З огляду на зазначене, ОСОБА_1 має право успадкувати та оформити нерухоме майно, що належало за життя ії сестрі ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , її племіннику ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та її племіннику ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , однак через відмову нотаріуса позбавлена можливості здійснити це в позасудовому порядку.

В остаточній редакції позовних вимог позивачка просить визнати за нею в порядку спадкування за законом та заповітом після смерті племінника ОСОБА_5 , смерті сестри ОСОБА_6 , смерті племінника ОСОБА_7 право власності на квартиру АДРЕСА_3 , вказаючи в тому числі і про те, що вона не мала можливості вчасно подати заяву до нотаріуса. Відповідно до вимог ч.3 ст. 1272 ЦК України із заявою про надання додаткового строку для подання аяви про прийняття спадщини до суду не звертається.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 15.11.2023 вказану позовну заяву залишено без руху, наданий строк для усунення недоліків.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 16.01.2024 відкрито загальне позовне провадження у цій цивільній справі та призначено підготовче судове засідання. За клопотанням представника позивача витребувано у Приватного нотаріуса ХМНО Трощій І.В. копії спадкових справ заведених після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_7 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_9 .

23.02.2025 на виконання ухвали суду від 16.01.2024 від Приватного нотаріуса ХМНО Трощій І.В. надійшли копії витребуваних документів.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 26.02.2024 підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

17.07.2024 від представника Харківської міської ради Гевел І. до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому вона просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Вказує, що з позовної заяви вбачається, що представник Позивача просить суд визнати за позивачем право власності на квартиру АДРЕСА_3 в порядку спадкування за законом та заповітом після смерті племінника - ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , смерті сестри - ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 , смерті племінника - ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_9 .

З позовної заяви та долучених до неї документів вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_10 сестра Позивача - ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 , склала заповіт на користь Позивача. Позивач, знаючи про існування заповіту, складеного на її користь, не звернулася до нотаріальної контори у встановлений законодавством строк із заявою про прийняття спадщини, таким чином спадщину Позивач не прийняла. Натомість до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_6 у встановлений законом строк звернувся її син - ОСОБА_5 , який і прийняв спадщину після смерті матері. У позовній заяві відсутні обґрунтування щодо причин неприйняття Позивачем спадщини за заповітом після сестри - ОСОБА_6 .

Окрім того, з позовної заяви та долучених до неї документів неможливо встановити обставину щодо того, хто прийняв спадщину після ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_9 , або щодо кола можливих спадкоємців.

З вищенаведеного вбачається, що Позивачем обрано неефективний спосіб захисту порушеного права, оскільки на думку відповідача ОСОБА_1 мала звертатись до суду у вказаному випадку з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, з огляду на обставини, зазначені нею в позовній заяві. Проте у позовній заяві не вказано, які саме наявні об`єктивні, непереборні, істотні труднощі унеможливлювали звернення Позивача до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини в строк, визначений чинним законодавством. Позивач, перебуваючи за межами міста Харкова, мала можливість звернутися до нотаріальних органів з заявою про прийняття спадщини. Проте Позивачем не здійснено можливих та необхідних заходів для прийняття спадщини в установлений законом строк.

14.04.2025 від представника позивача ОСОБА_1 , адвокатки Браташ О.О. через систему Електронний суд надійшли додаткові пояснення у справі, згідно яких зазначила, що ОСОБА_6 є матір`ю та спадкоємцем ОСОБА_7 , постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, та вважається такою, що прийняла спадщину. 2/3 квартири ОСОБА_6 зробила заповіт на випадок смерті на користь сестри - ОСОБА_1 . ОСОБА_1 відповідно до ст. 1268 ЦК України прийняла спадщину після смерті ОСОБА_6 за заповітом, та є спадкоємцем ОСОБА_6 1/3 квартири після смерті ОСОБА_5 має право успадкувати ОСОБА_1 яка є сестрою ОСОБА_6 та тіткою ОСОБА_5 .

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14.04.2025 долучено у справі в якості третіх осіб ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 19.05.2025 прийнято до розгляду заяву про уточнення позовних вимог від 14.04.2025 та 19.05.2025.

Позивач та представник позивача у судове засідання не з`явились, про дату та час судового розгляду повідомлені належним чином. Від представника позивача ОСОБА_4 через канцелярію суду подано клопотання в якому вона просила задовольнити поданий позов, розгляд справи здійснювати за її відсутності.

Представник Харківської міської ради у судове засідання не з`явився. Про час та місце розгляду справи відповідач був повідомлений належним чином відповідно до п.2 ч.8 ст. 128 ЦПК України. Про причини своєї неявки не повідомив, заяв або клопотань до суду від відповідача не надходило.

Треті особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у судове засідання не з`явились, про дату та час судового розгляду повідомлені належним чином. Від ОСОБА_2 до суду надійшли пояснення в яких вона просила відмовити в задоволенні позовних вимог, оскільки право власності на 2/3 спірної квартири належить її доньці ОСОБА_3 , яка на дений момент перебуває закордоном.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Згідно із копією свідоцтва про право власності на житло від 27 лютого 1998 року, реєстраційний номер 2-98-107520, квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , на праві спільної сумісної власності належала ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 .

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 16.10.2020 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

14.11.2018 року ОСОБА_6 було складено заповіт , посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Трощій І.В., на користь ОСОБА_1 , згідно якого ОСОБА_6 все належне їй майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде їй належати і на що вона за законом матиме право, заповіла сестрі ОСОБА_1

21.12.2020 на підставі заяви ОСОБА_1 приватним нотаріусом ХМНО Трощій І.В. було заведено спадкову справу №66978479 після смерті ОСОБА_6 . Окрім того, 13 квітня 2021 року до приватного нотаріуса ХМНО Трощій І.В, з заявою про прийняття спадщини звернулась ОСОБА_3 , онука померлої, а також ОСОБА_5 , син померлої.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 27.10.2009 ОСОБА_7 , помер ІНФОРМАЦІЯ_5 . На підставі заяви ОСОБА_2 , поданої в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_3 , після смерті ОСОБА_7 . Восьмою Харківською держаою нотаріальною конторою заведено спадкову справу 48799983.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 від 12.07.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина, яка складається із: 1/3 квартири АДРЕСА_3 .

За заявою ОСОБА_1 від 16.06.2023 року приватним нотаріусом ХМНО Трощій І.В. заведено спадкову справу №70798845, після смерті її племінника ОСОБА_5 .

Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Трощій І.В. від 22.06.2023 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, з огляду на пропуск ОСОБА_1 шестимісячного терміну на прийняття спадщини з часу її відкриття, а також ненадання інших доказів про фактичне прийняття спадщини після смерті племінника ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , який на час відкриття спадщини мешкав та був зареєстрований за адресою : АДРЕСА_4 .

Відповідно до відмітки в паспорті громадянина України для виїзду за кордон ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виїхала за межі України 05.03.2022.

Позивачем до позовної заяви подано заяву про операцію, згідно якого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було проведено операцію 22.11.2022 року в Відділенні хірургії суглобів та кінцівок у Франциска Університетської лікарні міста Аахен, Німеччина.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно зі статтями 1216, 1217, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України).

У частинах першій та другій статті 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 12611265 цього Кодексу.

Частиною першою статті 1258 ЦК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Статтями 1261-1264 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Судом встановлено, що у встановлений частиною першою статті 1270 ЦК України шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини або відмову від її прийняття ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_5 не зверталась.

Спадкову справу заведено 16 червня 2023 року на підставі заяви про прийняття спадщини позивачки ОСОБА_1 .

При розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати: місце відкриття спадщини, коло спадкоємців, які прийняли спадщину, законодавство, яке підлягає застосуванню щодо правового режиму спадкового майна та часу відкриття спадщини. Обставини, які входять до предмета доказування у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі. Належними доказами щодо фактів, які необхідно встановити для вирішення спору про спадкування, є копії документів відповідної спадкової справи, зокрема, поданих заяв про прийняття спадщини, виданих свідоцтв про право на спадщину, довідок житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця.

За загальними правилами доказування, визначеними статтями 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

За змістом частин першої - третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З матеріалів справи убачається, що позивач на день смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_7 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_9 , не була зареєстрована за місцем фактичного проживання спадкодавців. Наведені обставини сторонами не заперечуються та матеріалами справи не спростовано.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Тобто право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

З матеріалів спадкової справи убачається, що 16 червня 2023 року ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Трощій І.В. із заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 племінника ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , тобто з пропуском визначеного законодавством шестимісячного строку.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватний нотаріус ХМНО Трощій І.В. від 22.06.2023 повідомила ОСОБА_1 про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину з огляду на пропуск нею шестимісячного терміну. а також відсутності доказів фактичного прийняття спадщини.

Щодо інших спадкоємців в матеріалах нотаріальної справи відсутні будь-які відомості про відмову у видачі свідоцтв про право власності або постанови про відмову у проведені нотаріільних дій.

Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Суд також може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Верховний Суд неодноразово зазначав про те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц.

Відповідно до частини першої статті 175 ЦПК України позивач викладає свої вимоги щодо предмета позову та їх обґрунтування.

Предмет позову це конкретна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, заявлена через суд.

Підстава позову це юридичні факти (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідача.

Предметом позову ОСОБА_1 визначила вимогу про визнання права власності в порядку спадкування за законом та заповітом після смерті племінника ОСОБА_5 , смерті сестри ОСОБА_6 , смерті племінника ОСОБА_7 на квартиру АДРЕСА_3 .

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення в нотаріальному порядку.

Однак, обраний ОСОБА_1 спосіб захисту свого порушеного права та позовні вимоги, які позивач просить задовольнити, не відповідають обставинам, які були встановлені судом, оскільки позивачу необхідно було звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 .

Суд звертає увагу і на те, що до суду під час розгляду справи не надані будь-які докази щодо перешкод у отриманні спадкоємцями, в тому числі і позивачем свідоцтв про проаво власності після інших спадкодавців, і відмови нотаріуса у вивдачі свідоцва про право власності також відсутні.

З огляду на викладене у задоволенні позову ОСОБА_1 має бути відмовлено у зв`язку із застосуванням позивачкою неефективного способу захисту, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

Відповідно до частин першої другої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову на відповідача; 2) у разі відмови в позові на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки у задоволенні позову відмовлено, то судові витрати позивача залишаються за ним.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.264,265,268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до Харківської міської ради (, адреса: 61003, м.Харків, м-н Конституції буд. 7), треті особи: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) про визнання права власності в порядку спадкування за законом та заповітом після смерті племінника ОСОБА_5 , смерті сестри ОСОБА_6 , смерті племінника ОСОБА_7 на квартиру АДРЕСА_3 , відшкодування судових витрат відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя Я.В. Губська