Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 712/1753/25
Номер провадження2/711/3193/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 грудня 2025 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді Петренка О.В.,

за участю секретарів судових засідань Овезової Ю.В., Дмитренка О.Ю.,

представників позивача адвокатів Горстки Я.В., Коробкової Г.О.,

представників відповідача Лимаренка І.М., ОСОБА_1 ,

представників третьої особи Бодні І.В., Окрушко А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до 2 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Черкаська обласна військова адміністрація, про витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

12 лютого 2025 року позивач ОСОБА_2 , в інтересах якого діють представники адвокати Горстка Я.В. та Коробкова Г.О., звернувся до Соснівського районного суду м.Черкаси з позовом до 2 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області про витребування майна з чужого незаконного володіння (вхідний №6556, а.с.1-16)

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що він є власником автомобіля Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 , 2017 року випуску.

12.01.2024 інспектором відділу поліцейської діяльності №2 Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області відносно позивача було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ №494006. У зв`язку зі складенням протоколу, у позивача 12.02.2024 вилучили автомобіль Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 , 2017 року випуску. Також позивачу було доведено до відома, що його автомобіль буде переданий на користь Збройних Сил України, будь-яких документів про вилучення транспортного засобу останньому надано не було.

15.01.2024 позивач подав до Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області заяву про повернення йому транспортного засобу, однак відповіді на означене звернення позивач не отримав.

Постановою Шполянського районного суду Черкаської області від 19.02.2024 у справі №710/68/24 позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч.1 ст.130 КК України.

12.03.2024 на адресу Черкаської обласної військової адміністрації в інтересах позивача було направлено адвокатський запит. Разом з відповіддю на адвокатський запит були надані копії протоколу оперативної наради робочої групи з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану та акту про примусове відчуження або вилучення майна від 16.01.2024 №206/01/13-13-05. Водночас у частині перегляду прийнятого рішення про примусове відчуження майна, то Черкаська обласна військова адміністрація відповіді не надала.

Зокрема, згідно протоколу оперативної наради робочої групи з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану №560 від 15.01.2024 прийнято рішення про примусове відчуження автомобіля Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 , 2017 року випуску, на користь 2 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області.

Згідно відомостей ЄРРТЗ МВС на автомобіль Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 , 2017 року випуску, 14.02.2024 в ТСЦ №7141 РСЦ ГСЦ МВС в Вінницькій, Черкаській та Кіровоградській областях видано тимчасовий реєстраційний талон 2 ДПРЗ ГУ ДСНС України в Черкаській області.

У зв`язку з цим, позивач вважає, що означений транспортний засіб вилучений не уповноваженим органом, а тому автомобіль Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 , 2017 року випуску, чорного кольору, підлягає витребуванню з чужого незаконного володіння 2 ДПРЗ ГУ ДСНС України в Черкаській області.

Обгрунтовуючи правові підстави позову, позивач зазначає про те, що Закон України «Про правовий режим воєнного стану» №389-VIII розділяє повноваження військового командування та військових адміністрацій щодо запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану.

Така правова позиція позивача грунтується на правовому висновку Верховного Суду, що сформований у постанові від 16.02.2024 у справі №910/10009/22, за змістом якої обласна військова адміністрація, що утворюється в умовах правового режиму воєнного стану, не належить до військового командування у розумінні ст.3 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» №389-VIII, а тому не наділена повноваженнями та правами, передбаченими ст.4 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану», ухвалювати рішення, видавати накази, безпосередньо вчиняти дії щодо примусового вилучення/відчуження майна, що перебуває у приватній чи комунальній власності, в умовах правового режиму воєнного стану, зокрема й у місцевостях, де ведуться бойові дії.

Також позивач у позові зазначає, що у випадку реквізиції майна, яке належало особі на праві приватної власності, із суттєвим порушенням встановленого законом порядку, належним способом захисту права цієї особи буде звернення з віндикаційним позовом про витребування майна із чужого незаконного володіння.

У цьому контексті позивач звертає увагу суду, що у конкретній ситуації наявні усі умови для пред`явлення віндикації, а саме: позивач є власником спірного автомобіля, вказаний транспортний засіб є індивідуально визначеним та збереженим в натурі, на теперішній час перебуває у володінні відповідача і при цьому між сторонами відсутні будь-які договірні відносини щодо вказаного автомобіля.

Підсумовуючи викладене, позивач зазначає про те, що особа, майно якої реквізовано не у встановленому законом порядку, залишається законним власником цього майна, а тому має право на його витребування із чужого незаконного володіння.

У зв`язку з цим, позивач просить суд витребувати від 2 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області транспортний засіб Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 , 2017 року випуску, чорного кольору, номер кузова: НОМЕР_2 , а також стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу в сумі 16000 грн.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 17.02.2025 відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання (а.с.53-54).

21 березня 2025 року 2 Державним пожежно-рятувальним загоном Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області поданий відзив на позовну заяву, в прохальній частині якого відповідач просить суд у задоволенні позовної заяви відмовити повністю (вхідний №12849, а.с.60-65).

Заперечення проти задоволення позову обгрунтовані тим, що Верховним Судом 15.03.2022 надано роз`яснення щодо інституту реквізиції в цивільному праві, відповідно до яких, зокрема, реквізицією називають примусове оплатне відчуження майна державою у власника за надзвичайних обставин на підставі та в порядку, визначених законом, за умови попереднього і повного відшкодування його вартості або без такого.

Метою реквізиції є усунути наслідки, що виникли або можуть настати через стихійне лихо, аварію, епідемію, епізоотію, воєнний або надзвичайний стан та за інших надзвичайних обставин, або запобігти таким наслідкам. Наприклад, забезпечити безпеку фізичних осіб, врятувати майно або ж знищити заражених тварин чи рослини у разі епізоотії або епіфітотії.

У зв`язку з цим, відповідач робить висновок, що оскільки реквізиція застосовується за надзвичайних обставин, які вимагають негайних дій, тому вона провадиться в позасудовому (адміністративному) порядку за рішенням органів державної влади. Адміністративний порядок реквізиції майна у власника обумовлений необхідністю швидкої реакції від органів державної влади на надзвичайні обставини.

Також відповідач у відзиві зазначає про те, що правовим наслідком реквізиції є перехід реквізованого майна у власність держави або його знищення. Отже, реквізиція розглядається законодавцем як правомірна дія органів державної влади.

Черкаську обласну військову адміністрацію утворено Указом Президента України від 24.02.2022 № 68/2022. Абзацом другим пункту першого означеного Указу передбачено, що у зв`язку з утворенням військових адміністрацій, зазначених у цій статті, обласні, Київська міська державні адміністрації та голови цих адміністрацій набувають статусу відповідних військових адміністрацій та начальників цих військових адміністрацій.

Розпорядженням Черкаської ОВА від 04.03.2022 № 97 «Про робочу групу з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану» утворено робочу групу з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану та затверджено її склад за посадами.

Відповідно до пункту 2 означеного розпорядження основним завданням робочої групи є прийняття рішення щодо передачі, примусового відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану, яке оформляється протоколом

Робочою групою у зв`язку із введенням військового стану на території України, з метою відсічі агресії російської федерації, а також для сприяння та посилення діяльності правоохоронних органів у забезпеченні правопорядку на території Черкаської області, відповідно до частини четвертої статті 41, статті 64 Конституції України, згідно якої в умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії, Законів України «Про правовий режим воєнного стану», «Про оборону України», «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану», Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX, Указу Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 15.03.2022 № 2119-IX, а також Порядку розгляду заяв та здійснення виплат для наступної повної компенсації за майно, примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 31.10.2012 № 998, прийнято рішення щодо здійснення примусового відчуження автомобіля Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 , 2017 року випуску, чорного кольору, на користь 2 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області.

Означене рішення оформлено протоколом оперативної наради робочої групи з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану від 15.01.2024 № 560.

На виконання рішення робочої групи, оформленого протоколом № 560, складено Акт про примусове відчуження або вилучення майна від 16.01.2024 № 206/01/13-13-05 (далі Акт), в якому зазначено примусове відчуження транспортного засобу Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 , 2017 року випуску, на користь 2 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області у власника, яким є ОСОБА_2 .

На підставі заяви 2 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області 14.02.2024 Територіальним сервісним центром №7141 РСЦ ГСЦ МВС у Вінницькій, Черкаській та Кіровоградській областях даний автомобіль поставлено на тимчасовий державний облік та отримано тимчасовий реєстраційний талон

Питання повернення примусово відчуженого майна врегульовано статтею 12 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану».

З аналізу означеної норми права відповідач робить висновок, що у разі, якщо після скасування правового режиму воєнного чи надзвичайного стану майно, яке було примусово відчужене, збереглося, а колишній власник або уповноважена ним особа наполягає на поверненні майна, таке повернення здійснюється в судовому порядку.

Підставою для повернення майна є рішення суду, яке набрало законної сили. У разі повернення майна особі у неї поновлюється право власності на це майно. Одночасно особа зобов`язується повернути грошову суму, яка була нею одержана у зв`язку з відчуженням майна, з вирахуванням розумної плати за використання цього майна. Колишній власник майна, яке було примусово відчужене, може вимагати взамін надання йому іншого майна, якщо це можливо

У зв`язку з цим, відповідач констатує, що лише після скасування правового режиму воєнного стану, як визначено у статті 11 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану», колишній власник майна або уповноважена ним особа, для отримання наступної повної компенсації за примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного стану майно звертається до територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем відчуження майна із заявою, до якої додаються акт і документ, що містить висновок про вартість майна.

Водночас, Законом України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» передбачене право особи звертатись до суду з вимогою щодо повернення примусово відчуженого майна після припинення існування надзвичайної обставини, яка стала підставою для такого відчуження за умови збереження такого майна.

Підсумовуючи викладене, відповідач у відзиві констатує, що звернення до суду ОСОБА_2 з позовною вимогою щодо повернення примусово відчуженого майна є передчасним, адже його право як колишнього власника майна не є порушеним, а отже, не підлягає судовому захисту.

10 квітня 2024 року представником позивача адвокатом Горсткою Я.В. подана відповідь на відзив, згідно прохальної частини якої цей учасник справи просить суд позовні вимоги ОСОБА_2 задовольнити повністю (вхідний №16427, а.с.91-94).

Заперечення проти доводів, викладених відповідачем у відзиві на позов, представник позивача обгрунтовує тим, що предметом позову в даному випадку не є повернення від відповідача майна згідно процедури припинення примусового відчуження, зокрема під час оголошеного воєнного стану, а предметом є витребування майна із чужого незаконного володіння.

Представник позивача звертає увагу суду на те, що позиція сторони позивача грунтується на тому, що відчуження належного позивачу транспортного засобу відбулося у спосіб, не передбачений законом, з порушенням процедури, тобто рішення про відчуження було прийняте неповноважним органом робочою групою обласної військової адміністрації, а не військовим командуванням.

У цьому контексті представник позивача адвокат Горстка Я.В. звертає увагу суду, що обласна військова адміністрація, яка утворюється в умовах правового режиму воєнного стану, а також утворені нею структурні підрозділи, робочі групи, тощо не належить до військового командування у розумінні статті 3 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" або військового формування згідно із Законом України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", а тому не наділена повноваженнями та правами, передбаченими статтею 4 Закону України "Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану", ухвалювати рішення, видавати накази, безпосередньо вчиняти дії щодо примусового вилучення/відчуження майна, що перебуває у приватній або комунальній власності, в умовах правового режиму воєнного стану, зокрема, і у місцевостях, де ведуться бойові дії

У зв`язку з цим, сторона позивача вважає, що інші аргументи сторони відповідача, наведені у відзиві, не заслуговують на увагу суду, оскільки вони не спростовують обгрунтування пред`явленого позову.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 15.05.2025 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Черкаську обласну військову адміністрацію (а.с.127-129).

28 травня 2025 року третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, були подані письмові пояснення щодо позову, в прохальній частині яких цей учасник справи просить суд прийняти в якості виконання вимог ухвали суду від 15.05.2025 надані пояснення (вхідний №24417, а.с.163-169).

У мотивувальній частині пояснень третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, зазначає про те, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан.

Наказом начальника Черкаської ОВА від 02.03.2022 № 2 «Про встановлення заборони на торгівлю алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі» передбачено, що метою здійснення примусового відчуження або вилучення транспортного засобу є виконання завдань з оборони України, її захисту, суверенітету, територіальної цілісності і недоторканості в умовах правового режиму воєнного стану.

Розпорядженням Черкаської ОВА від 04.03.2022 № 97 «Про робочу групу з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану» (далі Розпорядження № 97) утворено робочу групу з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану (далі - робоча група) та затверджено її склад за посадами.

До складу робочої групи увійшли: голова робочої групи начальник Черкаського обласного штабу оборони, члени робочої групи: начальник ІНФОРМАЦІЯ_1 ; командир військової частини НОМЕР_3 ; заступник начальника слідчого управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області начальник організаційно методичного відділу начальник Регіонального сервісного центру МВС в Черкаській області; начальник Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України; заступник начальника управління превентивної діяльності начальник відділу організації діяльності груп реагування Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

Відповідно до пункту 2 Розпорядження № 97 основним завданням робочої групи є прийняття рішення щодо передачі, примусового відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану, яке оформляється протоколом.

Окрім того, пунктом 3 Розпорядження № 97 установлено, що голова робочої групи подає прийняте рішення Черкаській обласній військовій адміністрації для його погодження в установленому порядку.

Серед іншого, робоча група забезпечує потребу держави у транспортних засобах, з урахуванням їх тактико-технічних характеристик та амортизаційного зносу (для чого до складу робочого органу було залучено керівника Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України) та подальший їх розподіл за тими напрямками, які найбільш цього потребують з урахуванням оперативної ситуації та обстановки воєнних дій, необхідності забезпечення правоохоронних функцій, потреб відповідної адміністративно - територіальної одиниці у забезпеченні невідкладного реагування на надзвичайні ситуації, проведення аварійно-рятувальних та інших невідкладних робіт на об`єктах і територіях, локалізації зон впливу шкідливих і небезпечних факторів, що виникають під час аварій та катастроф, тощо.

Згідно пункту 5 наказу начальника Черкаської ОВА від 02.03.2022 № 2 «Про встановлення заборони на торгівлю алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі» (зі змінами) Головному управлінню Національної поліції в Черкаській області, Управлінню патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції у разі виявлення осіб за кермом транспортного засобу у стані алкогольного сп`яніння здійснити оформлення матеріалів відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення з одночасним затриманням транспортного засобу на термін не більше 3-х діб, а також передачею відповідних матеріалів обласному військовому командуванню для вирішення питання щодо примусового відчуження або вилучення транспортного засобу для виконання завдань з оборони України, її захисту, суверенітету, територіальної цілісності і недоторканості в умовах правового режиму воєнного стану.

Отже, на виконання пункту 5 наказу начальника Черкаської ОВА від 02.03.2022 № 2 Черкаським районним управлінням поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області робочій групі було направлено лист від 21.06.2023 № 9517/46/02/2023 щодо виявлення факту керування ОСОБА_2 у стані алкогольного сп`яніння транспортним засобом марки Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 , 2017 року випуску, для прийняття рішення щодо відчуження вказаного транспортного засобу для потреб держави.

Відтак, за результатами розгляду листа від 15.01.2024 № 838/55/04/06-2024 Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області, робочою групою у зв`язку з введенням військового стану на території України, з метою відсічі агресії російської федерації, а також для сприяння та посилення діяльності правоохоронних органів у забезпеченні правопорядку на території Черкаської області, відповідно до частини четвертої статті 41, статті 64 Конституції України, згідно якої в умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії, Законів України «Про правовий режим воєнного стану», «Про оборону України», «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану», Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX, Указу Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 15.03.2022 № 2119-IX, а також Порядку розгляду заяв та здійснення виплат для наступної повної компенсації за майно, примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 31.10.2012 № 998, прийнято рішення щодо здійснення примусового відчуження автомобіля Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 , 2017 року випуску, чорного кольору, на користь 2 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області.

У зв`язку з цим, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, підсумовує, що робочою групою як спеціально уповноваженим колегіальним органом обласного військового командування, в межах визначених повноважень та у відповідності до вимог чинного законодавства, прийнято рішення про відчуження транспортного засобу, спрямоване на забезпечення виконання завдань з оборони України, її територіальної цілісності та недоторканності, а також усунення наслідків або запобігання тим наслідкам, що виникли або можуть виникнути через воєнний стан.

Щодо посилання позивача на правовий висновок Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16 лютого 2024 року у справі № 910/10009/22, то третя особа звернути увагу суду на те, що Касаційний господарський суд у справі № 910/10009/22 ухвалив постанову в якій містяться інші підстави позову, фактичні обставини та відповідно й інше нормативно-правове регулювання спірних правовідносин.

Водночас, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23.10.2024 у справі №712/3525/23 під час розгляду питання щодо відступу від правового висновку, викладеного у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі № 910/10009/22 зазначила наступне: «Постановою Касаційного господарського суду від 16 лютого 2024 року у справі № 910/10009/22 встановлено, що спірне майно було відчужене (вилучене) у власника наказом Київської обласної військової адміністрації, яка не віднесена до військового командування у розумінні Закону України «Про правовий режим воєнного стану», а тому не мала права самостійно приймати рішення про відчуження. Натомість з обставин справи, що переглядається, вбачається, що спірний автомобіль відчужено на користь військової частини рішенням робочої групи, до якої входить військове командування. Тобто рішення щодо реквізиції приймалося належним органом та посадовими особами, як того і вимагають Закони України «Про правовий режим воєнного стану», «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» та постанова Кабінету Міністрів України від 31 жовтня 2012 року № 998 «Деякі питання здійснення повної компенсації за майно, примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану».

Питання повернення примусово відчуженого майна врегульовано статтею 12 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану».

З аналізу означеної норми права третя особа робить висновок, що у разі, якщо після скасування правового режиму воєнного чи надзвичайного стану майно, яке було примусово відчужене, збереглося, а колишній власник або уповноважена ним особа наполягає на поверненні майна, таке повернення здійснюється в судовому порядку.

Підставою для повернення майна є рішення суду, яке набрало законної сили. У разі повернення майна особі у неї поновлюється право власності на це майно. Одночасно особа зобов`язується повернути грошову суму, яка була нею одержана у зв`язку з відчуженням майна, з вирахуванням розумної плати за використання цього майна. Колишній власник майна, яке було примусово відчужене, може вимагати взамін надання йому іншого майна, якщо це можливо

У зв`язку з цим, третя особа констатує, що лише після скасування правового режиму воєнного стану, як визначено у статті 11 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану», колишній власник майна або уповноважена ним особа, для отримання наступної повної компенсації за примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного стану майно звертається до територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем відчуження майна із заявою, до якої додаються акт і документ, що містить висновок про вартість майна.

Водночас, Законом України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» передбачене право особи звертатись до суду з вимогою щодо повернення примусово відчуженого майна після припинення існування надзвичайної обставини, яка стала підставою для такого відчуження за умови збереження такого майна.

Підсумовуючи викладене, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, у поясненні констатує, що звернення до суду ОСОБА_2 з позовною вимогою щодо повернення примусово відчуженого майна є передчасним, адже його право як колишнього власника майна не є порушеним, а отже, не підлягає судовому захисту.

Згідно розпорядження керівника апарату Соснівського районного суду м. Черкаси від 14 липня 2025 року №44 призначено повторний автоматизований розподіл справи (а.с.186).

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 липня 2025 року обрано суддю Стеценко О.С. (а.с.187)

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 15.07.2025 позовну заяву ОСОБА_2 до 2 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Черкаська обласна військова адміністрація, про витребування майна з чужого незаконного володіння передано на розгляд за підсудністю до Придніпровського районного суду м.Черкаси (а.с.189).

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 07.08.2025 прийнято до розгляду цивільну справу №712/1753/25 за позовом ОСОБА_2 до 2 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Черкаська обласна військова адміністрація, про витребування майна з чужого незаконного володіння; розгляд справи вирішено розпочати спочатку зі стадії підготовчого провадження; призначено підготовче засідання у справі №712/1753/25 о 10 год 30 хв 06 жовтня 2025 року (а.с.196).

21 серпня 2025 року 2 Державним пожежно-рятувальним загоном Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області поданий відзив на позовну заяву, в прохальній частині якого відповідач просить суд у задоволенні позовної заяви відмовити повністю (вхідний №33486/25, а.с.197-201). Водночас зміст означеної заяви по суті справи є аналогічним змісту відзиву на позовну заяву, що був поданий до Соснівського районного суду м. Черкаси.

Підготовче засідання, що було призначене о 10 год 30 хв 06 жовтня 2025 року, не відбулося з підстав замінування приміщення Будинку правосуддя, про що секретарем судового засідання складена відповідна довідка (а.с.212). Підготовче засіданні відкладене до 12 год 00 хв 27 жовтня 2025 року.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 27.10.2025 закрито підготовче провадження у справі № 712/1753/25 за позовом ОСОБА_2 до 2 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Черкаська обласна військова адміністрація, про витребування майна з чужого незаконного володіння і призначено справу до судового розгляду по суті о 09 год 50 хв 05 листопада 2025 року (а.с.223).

Протокольною ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 05.11.2025 оголошено перерву у розгляді справи до 09 год 10 хв 01 грудня 2025 року (а.с.230-232).

Протокольною ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 01.12.2025 оголошено перерву у розгляді справи до 11 год 30 хв 15 грудня 2025 року (а.с.238).

У судових засіданнях представники позивача ОСОБА_2 адвокати Горстка Я.В. та Коробкова Г.О. позовні вимоги підтримали повністю з підстав, що викладені у позовній заяві, а також у відповіді на відзив. Додатково звернули увагу на відсутність підписів членів робочої групи в акті про примусове відчуження або вилучення майна від 16.01.2024, а саме: начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 . Просили суд витребувати від 2 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області транспортний засіб Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 , 2017 року випуску, чорного кольору, номер кузова: НОМЕР_2 , а також стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу в сумі 16000 грн.

Представники відповідача 2 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області Лимаренко І.М. та Саєнко В.О. у судових засіданнях позовні вимоги не визнали з підстав, що викладені у відзиві на позовну заяву. Просили суд у задоволенні позову відмовити повністю.

Представники третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Черкаської обласної військової адміністрації, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 позовні вимоги не визнали з підстав, що викладені у поясненні на позовну заяву. Просили суд у задоволенні позову відмовити повністю. Крім того, представник третьої особи ОСОБА_5 просила суд застосувати до спірних правовідносин правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду в справі №712/3525/23.

15 грудня 2025 року суд, після оголошення про перехід до стадії ухвалення судового рішення, у зв`язку зі складністю справи, керуючись положеннями ч.1 ст.244 ЦПК України, відклав ухвалення та проголошення судового рішення до 16 год 30 хв 25 грудня 2025 року.

Суд, дослідивши матеріали справи, врахувавши процесуальні позиції представників позивача, висловлені як письмово, так і під час проголошення вступного слова, а також процесуальні позиції представників відповідача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, що висловлені як письмово, так і під час проголошення вступного слова, дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є власником транспортного засобу Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 , 2017 року випуску, чорного кольору, номер кузова: НОМЕР_2 , що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 , виданим 07.10.2021 Територіальним сервісним центром 7141 (а.с.20).

Із постанови Шполянського районного суду Черкаської області від 19.02.2024 у справі №710/68/24 (провадження №3/710/89/24) ОСОБА_2 було визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП. У вказаній постанові судом встановлено, що 12.01.2024 о 18 год 50 хв у м. Шпола по вул. Лозуватській Звенигородського району керував автомобілем Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 з ознаками алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з ротової порожнини, нечітка мова, хитка хода). Від пропозиції пройти освідування на місці приладом «Драгер» відмовився та від проходження в медичному закладі також відмовився (а.с.22-23).

Частиною 3 ст.6 Закону України «Про доступ до судових рішень» від 22.12.2005 №3262-IV передбачено, що суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру. Частиною 2 ст.3 означеного Закону встановлено, що Єдиний державний реєстр судових рішень (далі - Реєстр) - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Суд перевірив факт набрання постановою Шполянського районного суду Черкаської області від 19.02.2024 у справі №710/68/24 (провадження №3/710/89/24) законної сили шляхом використання даних Єдиного державного реєстру судових рішень і встановив, що означене судове рішення набрало законної сили 01 березня 2024 року (реєстраційний номер рішення: 117060102).

Відповідно до ч.6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

У зв`язку з викладеним суд робить висновок, що постанова Шполянського районного суду Черкаської області від 19.02.2024 у справі №710/68/24 (провадження №3/710/89/24) підтверджує ті юридичні факти, що позивач ОСОБА_2 12.01.2024 о 18 год 50 хв у м.Шпола по вул. Лозуватській Звенигородського району керував автомобілем Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 з ознаками алкогольного сп`яніння, а також підтверджує той факт, що ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП.

Із заяви позивача від 15.01.2024, що адресована інспектору поліції СРПП ВПД №2 Звенигородського районного відділення ГУНП в Черкаській області Данилку В.М., суд встановив, що ОСОБА_2 просив повернути йому автомобіль Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 з підстав того, що йому не був вручений акт огляду та тимчасового затримання транспортного засобу (а.с.21).

Із протоколу оперативної наради робочої групи з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану №560 від 15.01.2024 (далі Протокол №560) суд встановив, що означеною робочою групою був розглянутий лист Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області №838/55/04/06-2024 від 15.01.2024 про примусове відчуження або вилучення майна у зв`язку із виконанням заходів правового режиму воєнного стану, за результатами розгляду якого прийнято рішення щодо здійснення примусового відчуження автомобіля у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану на користь 2 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області.

Відповідно до пункту 1.3. Протоколу № 560 від 15.01.2024 ухвалено відчуження майна робочій групі здійснювати шляхом складання акту про примусове відчуження або вилучення майна, відповідного зразка, затвердженого Кабінетом Міністрів України (додаток до постанови Кабінету Міністрів України від 31 жовтня 2012 року № 988). Акт складати в трьох оригінальних примірниках: 1 - робочій групі, 2 - органу, якому передається транспортний засіб, 3 - колишньому власнику (або його законному представнику).

У пункті 1.4. Протоколу № 560 зазначено про необхідність у встановленому чинним законодавством порядку визначення вартості примусово відчуженого майна та долучення відповідної інформації до матеріалів.

Пунктом 1.5. Протоколу № 560 передбачено подати це протокольне рішення на погодження Черкаській ОВА відповідно до п. 3 розпорядження Черкаської ОВА від 04 березня 2022 року № 97 (а.с.26-27).

Із акт про примусове відчуження або вилучення майна № 206/01/13-13-05 від 16 січня 2024 року суд встановив, що на виконання Протоколу №560 робочою групою у зв`язку із введенням військового стану на території України, з метою відсічі агресії російської федерації, а також для сприяння та посилення діяльності правоохоронних органів у забезпеченні правопорядку на території Черкаської області, відповідно до частини четвертої статті 41, статті 64 Конституції України, згідно якої в умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії, Законів України «Про правовий режим воєнного стану», «Про оборону України», «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану», Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX, Указу Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 15.03.2022 № 2119-IX, а також Порядку розгляду заяв та здійснення виплат для наступної повної компенсації за майно, примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 31.10.2012 № 998, прийнято рішення щодо здійснення примусового відчуження автомобіля Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 , 2017 року випуску, чорного кольору, на користь 2 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, у особи власника яким є: ОСОБА_2 , адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Крім того з означеного засобу доказування суд також встановив, що право власності на майно підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 від 07.10.2021; опис майна достатній для його ідентифікації, а саме: легковий В, марка - Mercedes-Benz, модель - Vito 111 CDI, д.н.з НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , рік випуску 2017, колір чорний; оцінку транспортного засобу буде проведено у встановлений чинним законодавством термін; на момент підписання акту попереднього повного відшкодування вартості майна не проводилось (а.с.28-29).

Також у судовому засіданні було досліджене розпорядження Черкаської обласної військової адміністрації №97 від 04.03.2022, зі змісту якого суд встановив, що ним створено робочу групу з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану та затверджено її склад за посадами. Установлено, що основним завданням робочої групи є прийняття рішення щодо передачі, примусового відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного або надзвичайного стану, яке оформлюється протоколом (а.с.30-31).

Зі складу робочої групи з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану, що затверджений розпорядженням начальника Черкаської обласної військової адміністрації №97 від 04.03.2022, суд встановив, що до її складу входить: голова начальник Черкаського обласного штабу оборони; члени робочої групи: заступник начальник СУ ГУНП в Черкаській області начальник організаційно-методичного відділу, начальник РСЦ МВС в Черкаські області , начальник Черкаського НДЕКЦ МВС України, начальник обласного територіального центру комплексування та соціальної підтримки (а.с.32).

Із розпорядження Черкаської обласної військової адміністрації №123 від 26.03.2022 суд встановив, що ним були внесені зміни в розпорядження Черкаської обласної військової адміністрації №97 від 04.03.2022, зокрема щодо складу робочої групи з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану. Зокрема, до складу робочої групи входять: голова начальник Черкаського обласного штабу оборони; члени робочої групи: заступник начальник СУ ГУНП в Черкаській області начальник організаційно-методичного відділу, начальник РСЦ МВС в Черкаські області , начальник Черкаського НДЕКЦ МВС України, начальник обласного територіального центру комплексування та соціальної підтримки, керівник штабу зони територіальної оборони № НОМЕР_5 командир військової частини НОМЕР_6 , та командир військової частини НОМЕР_3 (а.с.33-35).

Також із розпорядження Черкаської обласної військової адміністрації №134 від 04.04.2022 суд встановив, що ним були внесені зміни в розпорядження Черкаської обласної військової адміністрації №97 від 04.03.2022 зі змінами, що внесені розпорядження начальника Черкаської обласної військової адміністрації №123 від 26.03.2022, зокрема, введено заступника начальника управління превентивної діяльності начальника відділу організації діяльності груп реагування ГУНП в Черкаській області, призначивши його членом робочої групи (а.с.36).

Із відповіді Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС у Вінницькій, Черкаській та Кіровоградській областях №31/31/7141/120-аз-125-2025 від 07.02.2025 суд встановив, що Територіальним сервісним центром №7141 РСЦ ГСЦ МВС у Вінницькій, Черкаській та Кіровоградській областях 14.02.2024 видано тимчасовий реєстраційний на 2 ДПРЗ ГУ ДСНС України в Черкаській області на автомобіль Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 , 2017 року випуску, номер кузова: НОМЕР_2 (а.с.38).

Суд, безпосередньо дослідивши усі засоби доказування, що подані сторонами як на підтвердження своїх позовних вимог, так і заперечень проти них, дійшов таких висновків.

Абзацом 6 ст. 1 Закону України від 06 грудня 1991 року № 1932-XII «Про оборону України» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, визначено, що збройна агресія - застосування іншою державою або групою держав збройної сили проти України.

Згідно з абз.14 ст. 1 Закону України «Про оборону України», у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози та забезпечення національної безпеки, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до абз. 4 ст. 1 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» від 21.10.1993 № 3543-XII у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, мобілізація - комплекс заходів, здійснюваних з метою планомірного переведення національної економіки, діяльності органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій на функціонування в умовах особливого періоду, а Збройних Сил України, інших військових формувань, Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту - на організацію і штати воєнного часу. Мобілізація може бути загальною або частковою та проводиться відкрито чи приховано.

У разі збройної агресії проти України або загрози нападу на Україну Президент України приймає рішення про загальну або часткову мобілізацію, введення воєнного стану в Україні або окремих її місцевостях, застосування Збройних Сил України, інших військових формувань, утворених відповідно до законів України, подає його Верховній Раді України на схвалення чи затвердження, а також вносить до Верховної Ради України подання про оголошення стану війни. Органи державної влади та органи військового управління, не чекаючи оголошення стану війни, вживають заходів для відсічі агресії. На підставі відповідного рішення Президента України Збройні Сили України разом з іншими військовими формуваннями розпочинають воєнні дії, у тому числі проведення спеціальних операцій (розвідувальних, інформаційно-психологічних тощо) у кіберпросторі. З моменту оголошення стану війни чи фактичного початку воєнних дій настає воєнний час, який закінчується у день і час припинення стану війни (ст. 4 Закону України «Про оборону України»).

Указами Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та № 65/2022 «Про загальну мобілізацію» у зв`язку з агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан та оголошено про проведення загальної мобілізації.

03 березня 2022 року зазначений указ Президента України від 24 лютого 2022 року №65/2022 затверджено Верховною Радою України, а саме Законом України від 03 березня 2022 року № 2105-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про загальну мобілізацію».

Воєнний стан та загальна мобілізація тривають дотепер.

Частиною 6 ст. 17 Закону України «Про оборону України» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, передбачено, що в умовах воєнного стану відповідно до закону допускається примусове вилучення приватного майна та відчуження об`єктів права приватної власності громадян з наступним повним відшкодуванням їх вартості у порядку та терміни, встановлені Кабінетом Міністрів України.

Аналогічна норма міститься у ч.2 ст. 353 ЦК України.

Механізм передачі, примусового відчуження або вилучення майна у юридичних та фізичних осіб для потреб держави в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану визначений Законом України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» від 17.05.2017 № 4765-VI.

Примусове відчуження майна - позбавлення власника права власності на індивідуально визначене майно, що перебуває у приватній або комунальній власності та яке переходить у власність держави для використання в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану за умови попереднього або наступного повного відшкодування його вартості (п. 1 ч.1 ст. 1 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Примусове відчуження майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану може здійснюватися з попереднім повним відшкодуванням його вартості. У разі неможливості попереднього повного відшкодування за примусово відчужене майно таке майно примусово відчужується з наступним повним відшкодуванням його вартості (ч.1,2 ст.3 3 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно ч.1,2 ст. 10 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, компенсація за примусово відчужене майно в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану з попереднім повним відшкодуванням його вартості здійснюється військовим командуванням чи органом, що прийняв рішення про таке відчуження, за рахунок коштів державного бюджету до підписання акта. Компенсація за примусово відчужене майно в умовах правового режиму воєнного стану з наступним повним відшкодуванням його вартості здійснюється протягом п`яти наступних бюджетних періодів, правового режиму надзвичайного стану - протягом одного наступного бюджетного періоду після скасування правового режиму воєнного чи надзвичайного стану за рахунок коштів державного бюджету.

Отже, під час воєнного стану передбачені можливості: 1) примусового відчуження індивідуально визначеного приватного та колективного майна з переходом до держави права власності на це майно за попереднім або наступним повним відшкодуванням його вартості; 2) вилучення індивідуально визначеного майна державних підприємств, державних господарських об`єднань, на яке у них є право господарського відання або оперативного управління, без відшкодування його вартості.

У ч.1 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, встановлено, що громадяни зобов`язані надавати в установленому порядку під час мобілізації будівлі, споруди, транспортні засоби та інше майно, власниками яких вони є, Збройним Силам України, іншим військовим формуванням, Оперативно-рятувальній службі цивільного захисту з наступним відшкодуванням державою їх вартості в порядку, встановленому законом.

Отже, стосовно надання громадянами під час мобілізації їхнього майна Збройним Силам України чи іншим військовим формуванням або Оперативно-рятувальній службі цивільного захисту діє виключно порядок наступного відшкодування державою вартості такого майна, тобто у строк, визначений ч.2 ст. 10 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану».

Відповідно до ч.3 ст. 321 ЦК України, примусове відчуження об`єктів права власності може бути застосоване лише як виняток з мотивів суспільної необхідності на підставі і в порядку, встановлених законом, та за умови попереднього та повного відшкодування їх вартості, крім випадків, встановлених частиною другою статті 353 цього Кодексу.

Згідно висновку Верховного Суду, що викладений у постанові від 13.09.2023 у справі №707/1298/22 (провадження № 61-4120св23), під реквізицією варто розуміти примусове оплатне відчуження майна державою у власника при існуванні надзвичайних обставин на підставі та в порядку, встановленому законом, за умови попереднього і повного відшкодування його вартості або без такого. Метою реквізиції є усунення або запобігання тим наслідкам, що виникли або можуть виникнути, наступити через стихійне лихо, аварію, епідемію, епізоотію, воєнний або надзвичайний стан та за інших надзвичайних обставин;

реквізиція застосовується за надзвичайних обставин, які вимагають негайних дій, вона провадиться в позасудовому (адміністративному) порядку за рішенням органів державної влади. Адміністративний порядок реквізиції майна у власника обумовлений необхідністю швидкої реакції від органів державної влади на надзвичайні обставини. Норми, що регулюють реквізицію, спрямовані на вирішення колізії публічного інтересу та цивільного права (зокрема, права власності, інших цивільних прав), розв`язання якої відбувається на користь публічного інтересу;

залежно від підстав проведення реквізиції, існує два її види: реквізиція за надзвичайних обставин (частина перша статті 353 ЦК України); реквізиція в умовах воєнного або надзвичайного стану (частина друга статті 353 ЦК України). Відмінність між реквізицією (частина перша статті 353 ЦК України) та реквізицією в умовах надзвичайного чи воєнного стану (частина друга статті 353 ЦК України) полягає у моменті відшкодування вартості майна. У першому випадку його має бути проведено до примусового відчуження майна, а в другому - обов`язок держави відшкодувати вартість майна настає після його примусового відчуження;

право вимагати повернення майна обумовлюється наявністю в особи статусу «колишнього» власника. За допомогою такої конструкції законодавець створює передумови для охорони інтересів приватних осіб. Повернення майна можливе за умови: припинення надзвичайних обставин, тобто стихійного лиха, аварії, епідемії, епізоотії, воєнного або надзвичайного стану та ін.; збереження майна; заявлення власником позовної вимоги про його повернення до органу, що проводив його реквізицію або якому передано відповідне майно; встановлення можливості повернення.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану: примусово відчужувати майно, що перебуває у приватній або комунальній власності, зокрема об`єкти фонду захисних споруд цивільного захисту, вилучати майно державних підприємств, державних господарських об`єднань для потреб держави в умовах правового режиму воєнного стану в установленому законом порядку та видавати про це відповідні документи встановленого зразка.

Стаття 4 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, передбачено, що примусове відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану здійснюється за рішенням військового командування, погодженим відповідно з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласною, районною, Київською чи Севастопольською міською державною адміністрацією або виконавчим органом відповідної місцевої ради, крім випадків, передбачених частиною третьою цієї статті.

Норми зазначеної статті кореспондуються з положеннями наведеного вище пункту 4 частини першої статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Згідно п.2 розділу І Положення про Оперативно-рятувальну службу цивільного захисту, затвердженого Міністерства внутрішніх справ України 03.07.2014 № 631 (далі Положення №631), у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, дія цього Положення поширюється на органи управління, аварійно-рятувальні формування центрального підпорядкування, аварійно-рятувальні формування спеціального призначення, спеціальні авіаційні та інші формування, державні пожежно-рятувальні підрозділи (частини), навчальні центри, формування та підрозділи забезпечення ОРС ЦЗ (Оперативно-рятувальна служба цивільного захисту, - авт.).

Пунктом 1 розділу ІІ Положення №631 у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, передбачено, що ОРС ЦЗ складається з органів управління, аварійно-рятувальних формувань центрального підпорядкування, аварійно-рятувальних формувань спеціального призначення, спеціальних авіаційних та інших формувань, державних пожежно-рятувальних підрозділів (частин), навчальних центрів, формувань та підрозділів забезпечення.

Отже, 2 Державний пожежно-рятувальний загін Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області є формуванням Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту в розумінні ч.1 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

Як встановлено судом, розпорядженням Черкаської обласної військової адміністрації від 04 березня 2022 року № 97 «Про робочу групу з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану» утворено робочу групу з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану та затверджено її склад за посадами. Основним завданням робочої групи є прийняття рішення щодо передачі, примусового відчуження або вилучення майна в умовах правового воєнного чи надзвичайного стану, яке оформляється протоколом. Голова робочої групи подає прийняте рішення Черкаській обласної військової адміністрації для його погодження в установленому порядку.

До складу робочої групи входять, зокрема, голова робочої групи - начальник Черкаського обласного штабу оборони, члени робочої групи: заступник начальник СУ ГУНП в Черкаській області начальник організаційно-методичного відділу, начальник РСЦ МВС в Черкаські області, начальник Черкаського НДЕКЦ МВС України, начальник обласного територіального центру комплексування та соціальної підтримки, керівник штабу зони територіальної оборони № НОМЕР_5 командир військової частини НОМЕР_6 , командир військової частини НОМЕР_3 та заступник начальника управління превентивної діяльності начальник відділу організації діяльності груп реагування ГУНП в Черкаській області.

У зв`язку з цим, суд дійшов висновку, що означена робоча група з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану є спеціально уповноваженим колективним органом, який в межах визначених повноважень та у відповідності до вимог чинного законодавства зобов`язаний ухвалювати рішення про відчуження транспортних засобів, для забезпечення виконання завдань з оборони України, її територіальної цілісності та недоторканності, а також усунення наслідків або запобігання тим наслідкам, що виникли або можуть виникнути в період воєнного стану.

Матеріали цивільної справи містять протокол № 560 оперативної наради робочої групи та акт про примусове відчуження (вилучення) майна від 16 січня 2024 року № 206/01/13-13-05, відповідно до якого рішення про вилучення спірного автомобіля приймали та підписували особи, визначені Законом «Про правовий режим воєнного стану», Законом України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» та постановою Кабінету Міністрів України від 31 жовтня 2012 року № 998 «Деякі питання здійснення повної компенсації за майно, примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану».

Водночас суд відхиляє твердження представників позивача про те, що відсутність підпису члена робочої групи (начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 ) як в протоколі № 560 оперативної наради робочої групи, так і в акті про примусове відчуження (вилучення) майна від 16 січня 2024 року № 206/01/13-13-05, свідчить про їх нелегітимність, оскільки на переконання суду наявність певних недоліків у процесуальній діяльності робочої групи у період воєнного стану сама по собі не може безумовно свідчити про незаконність як протоколу № 560 оперативної наради робочої групи, так і акту про примусове відчуження (вилучення) майна від 16 січня 2024 року № 206/01/13-13-05.

Також суд звертає увагу учасників справи, що оскільки позивач чи його законний представник 16.01.2024 були відсутні під час складання акту, відповідно до положень ч.5 ст.7 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану», акт було складено без їх участі та зазначено, що оцінку транспортного засобу буде проведено у встановлений законодавством термін.

Таким чином, суд дійшов висновку, що автомобіль позивача відчужений з дотриманням приписів законодавства України.

Що стосується підстав позову в частині того, що рішення про відчуження автомобіля було прийняте неповноважним органом робочою групою обласної військової адміністрації, а не військовим командуванням, то суд зазначає про таке.

Відповідно до ч.1 ст. 3 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» військовим командуванням, якому згідно з цим Законом надається право разом з органами виконавчої влади, військовими адміністраціями, Радою міністрів Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати заходи правового режиму воєнного стану, є: Головнокомандувач Збройних Сил України, Командувач об`єднаних сил Збройних Сил України, командувачі видів та окремих родів військ (сил) Збройних Сил України, командувачі (начальники) органів військового управління, командири з`єднань, військових частин Збройних Сил України та інших утворених відповідно до законів України військових формувань.

Аналогічне визначення військового командування міститься у статті 1 Закону України «Про оборону України».

Суд встановив, що розпорядженням Черкаської обласної військової адміністрації від 04 березня 2022 року № 97 «Про робочу групу з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану» утворено робочу групу з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану та затверджено її склад за посадами. Основним завданням робочої групи є прийняття рішення щодо передачі, примусового відчуження або вилучення майна в умовах правового воєнного чи надзвичайного стану, яке оформляється протоколом. Голова робочої групи подає прийняте рішення Черкаській обласної військової адміністрації для його погодження в установленому порядку.

До складу означеної робочої групи, станом на час виникнення спірних правовідносин, входить, зокрема, голова начальник Черкаського обласного штабу оборони; члени робочої групи: заступник начальник СУ ГУНП в Черкаській області начальник організаційно-методичного відділу, начальник РСЦ МВС в Черкаські області , начальник Черкаського НДЕКЦ МВС України, начальник обласного територіального центру комплексування та соціальної підтримки, керівник штабу зони територіальної оборони № НОМЕР_5 командир військової частини НОМЕР_6 , командир військової частини НОМЕР_3 та заступник начальника управління превентивної діяльності начальник відділу організації діяльності груп реагування ГУНП в Черкаській області.

Таким чином, робоча група з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану є спеціально уповноваженим колективним органом, який в межах визначених повноважень та у відповідності до вимог чинного законодавства зобов`язаний ухвалювати рішення про відчуження транспортних засобів, для забезпечення виконання завдань з оборони України, її територіальної цілісності та недоторканності, а також усунення наслідків або запобігання тим наслідкам, що виникли або можуть виникнути в період воєнного стану.

У зв`язку з цим, суд дійшов висновку, автомобіль позивача відчужений уповноваженим на те органом, а тому відсутні підстави для зобов`язання відповідача повернути цей автомобіль позивачу, а відповідно і відсутні правові підстави для задоволення віндикаційного позову, що узгоджується із правовим висновком щодо застосування означених норм законодавства, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.10.2024 у справі №712/3525/23 (провадження № 14-75цс24), що застосовується судом з метою виконання положень ч.4 ст.263 ЦПК України.

Водночас суд відхиляє твердження представників позивача про необхідність застосування до спірних правовідносин висновку, що викладений в постанові Верховного Суду від 16 лютого 2024 року у справі № 910/10009/22, з огляду на таке.

Пунктом 6.30 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 у справі №910/719/19 (провадження №12-18гс20) зроблено правовий висновок, що під судовими рішеннями в подібних правовідносинах слід розуміти такі рішення, де подібними є предмети спору, підстави позову, зміст позовних вимог і встановлені судом фактичні обставини, а також наявне однакове матеріально-правове регулювання спірних правовідносин.

Зі змісту постановою Верховного Суду від 16 лютого 2024 року у справі №910/10009/22 встановлено, що спірне майно було відчужене (вилучене) у власника наказом Київської обласної військової адміністрації, яка не віднесена до військового командування у розумінні Закону України «Про правовий режим воєнного стану», а тому не мала права самостійно приймати рішення про відчуження.

Водночас з матеріалів цивільної справи №712/1753/25 судом встановлено, що спірний автомобіль відчужено на користь відповідача як формування Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту в розумінні ч.1 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» рішенням робочої групи, до якої входить військове командування. Тобто рішення щодо реквізиції приймалося належним органом та посадовими особами, як того і вимагають Закони України «Про правовий режим воєнного стану», «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» та постанова Кабінету Міністрів України від 31 жовтня 2012 року № 998 «Деякі питання здійснення повної компенсації за майно, примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану».

Оскільки в справі №910/10009/22 викладені інші підстави позову, фактичні обставини та відповідно й інше нормативно-правове регулювання спірних правовідносин у порівнянні зі справою зі справою №712/1753/25, тому суд не вбачає підстав для застосування до спірних правовідносин висновку Верховного Суду, що викладений у постанові від 16 лютого 2024 року у справі № 910/10009/22, і на який міститься посилання позивача в мотивувальній частині позовної заяви (абз.5 стр.8, а.с.8).

У зв`язку з тим, що суд дійшов висновку про відчуження автомобіля Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 , 2017 року випуску, з дотриманням приписів законодавства України та уповноваженим на те органом, тому суд вважає за необхідне здійснити правовий аналіз позовної вимоги про витребування майна з володіння відповідача.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 13 вересня 2023 року у справі №757/64569/16-ц звернула увагу, що в Україні існує законодавче регулювання питань, пов`язаних із виплатою компенсації за примусово відчужене, втрачене чи пошкоджене майно в умовах війни, воєнного чи надзвичайного стану, та роз`яснила порядок відшкодування вартості майна, вилученого для потреб оборони держави.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) визначає найважливішою вимогою статті 1 Першого протоколу законність будь-якого втручання державного органу у право на мирне володіння майном, тобто його відповідність національному законодавству та принципу верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «East/West AllianceLimited» проти України» («East/West AllianceLimited v. Ukraine»).

Зміст «трискладового тесту» для оцінки відповідності втручання у право власності європейським стандартам правомірності такого втручання охоплює такі критерії, які мають оцінюватися у сукупності: 1) законність вручання; 2) легітимна мета (виправданість втручання загальним інтересом); 3) справедлива рівновага між інтересами захисту права власності та загальними інтересами (дотримання принципу пропорційності між використовуваними засобами і переслідуваною метою та уникнення покладення на власника надмірного тягаря).

Невідповідність втручання у право власності хоча б одному із зазначених критеріїв свідчить про протиправність втручання навіть у разі дотримання національного законодавства та (або) присудження власнику компенсації.

Отже, можна зробити висновок, що лише при дотриманні всіх критеріїв трискладового тесту можна визнати втручання держави у права пропорційним, а відтак правомірним, справедливим та виправданим.

Суд дійшов висновку, що втручання у право власності позивача переслідувало легітимну мету та було пропорційним у співвідношенні до суспільних інтересів. В Україні із 24 лютого 2022 року діє воєнний стан внаслідок збройної агресії російської федерації. Зусилля державних органів, Збройних Сил України, інших військових формувань та Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту спрямовані насамперед на захист життя і здоров`я мільйонів людей, значних зусиль і засобів потребує захист незалежності та територіальної цілісності України, що, окрім іншого, є обов`язком кожного громадянина України. Оперативно-рятувальна служба цивільного захисту має гостру потребу в забезпеченні матеріальними ресурсами, у тому числі автомобільною технікою, для належного виконання визначених перед нею завдань - організація і проведення заходів щодо запобігання надзвичайним ситуаціям, захисту населення і територій від них безпосередньо в умовах воєнного стану.

Таким чином, втручання у право власності позивача відповідає критерію законності, оскільки відбулося у чітко регламентованому, зрозумілому порядку, який діє в Україні.

Означене відповідає висновкам, сформульованим у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 жовтня 2024 року у справі № 712/3525/23, які надалі були застосовані Верховним Судом у постановах від 27 листопада 2024 року у справі № 686/16059/22, від 04 грудня 2024 року у справі № 521/13792/22, від 04 грудня 2024 року у справі № 712/10118/22, від 11 грудня 2024 року у справі № 712/4175/23, від 04 лютого 2025 року у справі № 916/139/24, від 12 лютого 2025 року у справі № 925/323/24, від 27 червня 2025 року у справі № 688/4785/23.

У зв`язку з цим, суд звертає увагу учасників справи, що пред`явлена позовна вимога про витребування транспортного засобу марки Mercedes-Benz Vito 111 CDI д.н.з НОМЕР_1 , 2017 року випуску, номер кузова: НОМЕР_2 , є передчасною, оскільки задоволення цієї вимоги буде можливим лише після скасування правового режиму воєнного стану та за умов, що транспортний засіб залишиться збереженим, і на його поверненні наполягатиме позивач, з урахуванням припису ч.6 ст. 353 ЦК України.

У зв`язку з цим, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову ОСОБА_2 .

Що стосується розподілу судових витрат, то суд зазначає про таке.

Частиною 1 ст.133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Пунктом 1 ч.3 ст.133 ЦПК України передбачено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема витрати на професійну правничу допомогу;

Водночас п.2 ч.2 ст.141 ЦПК України передбачено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача.

Оскільки суд позовні вимоги позивача визнав необгрунтованими і недоведеними та відмовив у їх задоволенні, тому витрати позивача, пов`язані з розглядом справи, в тому числі і на правничу допомогу адвоката в сумі 16000 грн, стягненню з відповідача на користь позивача не підлягають.

Що стосується судового збору, то суд зазначає про таке.

Частиною 6 ст.141 ЦПК України передбачено, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Оскільки позивач як особа з інвалідністю ІІ групи звільнений від сплати судового збору згідно положень п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», беручи до уваги, що позовні вимоги позивача залишені без задоволення, тому судовий збір має бути компенсований за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У зв`язку з цим, судові витрати розподілу не підлягають.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_2 до 2 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Черкаська обласна військова адміністрація, про витребування майна з чужого незаконного володіння не підлягають задоволенню.

Керуючись ст. 2, 4, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 133, 141, 244, 263, 264, 265, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

відмовити в задоволенні позову ОСОБА_2 до 2 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Черкаська обласна військова адміністрація, про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Розподіл судових витрат не здійснювати.

Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складене 25 грудня 2025 року.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_7 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: 2 Державний пожежно-рятувальний загін Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, код ЄДРПУО: 38228576, місцезнаходження: м. Черкаси, вул. Чигиринська,5.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Черкаська обласна військова адміністрація, код ЄДРПУО: 00022668, місцезнаходження: м.Черкаси, бульвар Шевченка, 185.

Головуючий: О. В. Петренко