Провадження № 2-з/357/90/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 грудня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі - головуючий суддя Цуранов А.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2025 до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову, в якій заявник просить накласти арешт на 1/2 частину нерухомого майна житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 (РНОНМ: 204), який зареєстрований на праві власності за ОСОБА_2 .

У заяві про забезпечення позову заявник посилається на поданий ним позов про визнання права власності на спадкове майно домоволодіння, яке позивач успадкував. В той же час, на дане домоволодіння видано свідоцтво про право на спадщину спадкоємцям після смерті ОСОБА_3 . Однак, не враховано ключового, що ОСОБА_3 не був власником спірного домоволодіння на момент смерті. А тому дане домоволодіння не може входити до спадкової маси, після його смерті. Зазначає, що існують ризики того, що відповідачі у справі будуть намагатися усіма способами продати, здати, обміняти, відчужити, переоформити тощо майно, з приводу якого наразі виник спір. Це в свою чергу призведе до порушення прав позивача за захистом яких він звернувся до суду.

Згідно вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

На підставі ч. 13 ст. 7 ЦПК України заява про забезпечення позову розглянута судом в порядку письмового провадження, оскільки повідомлення учасників справи при розгляді заяви не є обов`язковим.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України визначено, що позов може бути забезпечений накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову (ч. 2 ст. 150 ЦПК України).

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду (ч. 2 ст. 149 ЦПК України).

З аналізу наведених вище правових норм вбачається, що умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів позивача.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що у грудні 2025 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до: 1) ОСОБА_2 ; 2) ОСОБА_4 , третя особа: Третя білоцерківська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно. Позивач просить суд, зокрема, визнати за ним право власності на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за заповітом після смерті його матері ОСОБА_5 .

Заявником до матеріалів справи додано інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 456769928 від 16.12.2025, відповідно до якої право власності (спільна часткова) на 1/2 частину житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано за ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину від 26.03.2019, реєстровий № 2-256.

До заяви про забезпечення позову додані також документи: заповіт, складений ОСОБА_5 18.11.2002 на все належне їй майно на імена: ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 ; свідоцтво про смерть ОСОБА_3 ; свідоцтво про народження ОСОБА_1 ; відповідь державного нотаріуса Третьої білоцерківської державної нотаріальної контори від 14.11.2025 № 1540/02-14; скріншот електронного листування від 26.09.

Таким чином, судом встановлено, що між сторонами дійсно виник спір щодо нерухомого майна, а тому у даній справі існує обґрунтований ризик, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити або унеможливити поновлення порушених прав та інтересів позивача в межах розгляду даної справи у випадку задоволення позову.

Крім цього, суд вважає, що невжиття судом заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на житловий будинок може призвести до ускладнення виконання рішення суду в майбутньому, оскільки власником може бути здійснено відчуження майна добросовісним набувачам, при цьому забезпечення позову відповідатиме меті застосування правового інституту забезпечення позову.

Заважаючи на принцип тимчасовості заходу забезпечення позову, суд вважає заявлений захід забезпечення позову такими, що не суперечить нормам чинного законодавства, співмірним позовним вимогами та доцільними в межах розгляду даної справи, тому заява про забезпечення позову підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ст. 258 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову є видом судового рішення, яке в силу положень ст. 124 Конституції України та ст. 18 ЦПК України є обов`язковим для виконання всіма державними органами, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями та посадовими особами на всій території України.

Керуючись ст. 4, 12, 13, 81, 150, 153, 260, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на 1/2 частину житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (РНОНМ: 204), який зареєстрований на праві власності за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Стягувач ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Боржник ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя А. Ю. Цуранов