ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

22 грудня 2025 року м.Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі судді Петешенкової М.Ю., ознайомившись із апеляційною скаргою Жовтоводської окружної прокуратури на рішення П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 06 грудня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до П`ятихатської міської ради Кам`янського району Дніпропетровської області про визнання права власності в порядку набувальної давності, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 06 грудня 2024 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Не погодившись із рішенням суду, 25 червня 2025 року Жовтоводьска окружна прокуратура, яка не брала участі у справі, звернулася з апеляційною скаргою.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 21 липня 2025 року було поновлено Жовтоводській окружній прокуратурі строк на апеляційне оскарження рішення П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 06 грудня 2024 року. Відкрито провадження за апеляційною скаргою Жовтоводської окружної прокуратури на рішення П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 06грудня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до П`ятихатської міської ради Кам`янського району Дніпропетровської області про визнання права власності в порядку набувальної давності.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 16 вересня 2025 року апеляційну скаргу Жовтоводської окружної прокуратури задоволено. Рішення П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 06 грудня 2024 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 26 листопада 2025 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 21 липня 2025 року, постанову Дніпровського апеляційного суду від 16 вересня 2025 року скасовано, справу передано до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

У постанові від 26 листопада 2025 року Верховний Суд вказав, що апеляційний суд не врахував, що при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження він має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарження, не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч.1 ст.417 ЦПК України вказівки, що містяться в постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанції під час нового розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи, Жовтоводська окружна прокуратура подала апеляційну скаргу на рішення П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 06 грудня 2024 року з пропуском строку на апеляційне оскарження рішення суду.

В апеляційній скарзі Жовтоводська окружна прокуратура посилалася на те, що виходячи зі змісту ст.ст. 4, 56 ЦПК України, перебіг визначеного ст. 354 ЦПК України строку на апеляційне оскарження судового рішення почався для прокурора з моменту його ознайомлення з матеріалами справи, а саме з 13 червня 2025 року.

Згідно з ч. 3 ст. 24 Закону України «Про прокуратуру» право подання апеляційної чи касаційної скарги на судове рішення в цивільній, адміністративній, господарській справі надається прокурору, який брав участь у судовому розгляді, а також незалежно від участі в розгляді справи прокурору вищого рівня: Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур,першим заступникам та заступникам керівників обласних прокуратур, керівнику, заступникам керівника, керівникам підрозділів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Результат аналізу ч.3 ст. 24 Закону України «Про прокуратуру», статті 354 ЦПК України дає підстави для висновку про те, що початок строку на апеляційне оскарження прокурором, який не приймав участі у справі, в інтересах держави в особі учасника справи (органу місцевого самоврядування) рішення суду першої інстанції починається за правилами, встановленими для учасника справи встановленими статтею 354 ЦПК України. Тобто в разі подання апеляційної скарги прокурором, який не брав участі у справі, в інтересах держави в особі учасника справи (органу місцевого самоврядування) питання про поновлення строку має вирішуватися стосовно належного суб`єкта (учасника справи), а не прокуратури.

Відповідно до ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з ч.2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на апеляційне оскарження, то реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями процесуального закону. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій.

При вирішенні питання про поновлення строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду.

Інститут процесуальних строків сприяє досягненню юридичної визначеності, а також стимулює учасників справи та інших заінтересованих осіб добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними, а після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Право на апеляційне оскарження судового рішення напряму залежить від обізнаності про наявність судового спору та своєчасності отримання судового рішення суду першої інстанції.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Згідно із ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене, скаржнику на виконання вищевказаних положень необхідно надати заяву, в якій навести обґрунтовані причини пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення та вказати поважні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення.

Отже, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліку.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Жовтоводської окружної прокуратури на рішення П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 06 грудня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до П`ятихатської міської ради Кам`янського району Дніпропетровської області про визнання права власності в порядку набувальної давності - залишити без руху і надати скаржнику строк для усунення недоліку протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Роз`яснити скаржнику, що у разі невиконання вимог ухвали, апеляційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута скаржнику.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з моменту її підписання.

Суддя: М.Ю. Петешенкова