Провадження № 2/643/1742/25
15.12.2025 м. Харків
Салтівський районний суд міста Харкова у складі
головуючого судді - Олійника О.О.,
за участю секретаря судового засідання - Новакової Т.С.,
представника позивача адвоката Кузьменка Д.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Решетняк Інна Сергіївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
30 грудня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Харківської міської ради, в якому просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном чотири місяці з дня набрання рішення суду законної сили.
З 24.02.2022 року в Україні діяв військовий стан, під час дії якого особливості спадкування було врегульовано постановою Кабінету Міністрів України № 164 від 28 лютого 2022 року «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», якою визначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Тобто, з урахуванням цих змін, строк для подання заяви про прийняття спадщини мав сплинути 28 лютого 2023 року. 11 липня 2022 року він укладав договір про провадження волонтерською діяльністю № ВЛНТ-1/22 з благодійною організацією «Благодійний Фонд «Шлях України» і став офіційно надавати волонтерську допомогу людям нашого міста та області. Після того, як звільнили Харківську область, він став займатися військовою підготовку і готувати себе для подальшого захисту країни. З 21 грудня 2022 року по теперішній час він перебуває на військовій службі у Збройних Силах України, захищає країну на Харківському напрямку та на даний час воює в Курській області.
17 квітня 2024 року Четвертим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції було зроблено відповідний актовий запис № 12 та видане свідоцтво про смерть ОСОБА_2 . 24 жовтня 2024 року він звернувся з заявою до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Решетняк I.С. про видачу свідоцтва про право спадщини за законом, на майно яке залишилося після померлої ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_2 . Постановою від 24.102024 йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, у зв`язку з пропуском строку встановленого для прийняття спадщини.
Ухвалою Салтівського районного суду м. Харкова від 08.01.2025 позовну заяву залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви.
13.02.202025 позивач подав заяву про усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою Московського районного суду міста Харкова від 20.02.2025 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.
Законом України від 26 лютого 2025 року № 4273-IX внесено зміни до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів. Зокрема, змінено найменування Московського районного суду міста Харкова на Салтівський районний суд міста Харкова. Набрання чинності зазначеним Законом України відбулося 25 квітня 2025 року.
Ухвалою Салтівського районного суду міста Харкова від 09.06.2025 року клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів задоволено. Витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Решетняк І.С. належним чином завірену копію спадкової справи № 48/2024, заведеної після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
19 червня 2025 року на виконання ухвали Салтівського районного суду міста Харкова від 09.06.2025 на адресу суду від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Решетняк І.С. надійшла копія спадкової справи № 48/2024, заведеної після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заві. Проти ухвалення заочного рішення у справі не заперечував. Надав пояснення.
Представник відповідача у судове засідання повторно не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, на підтвердження чого в матеріалах справи наявні довідки про доставку електронного документа, що свідчить про належне його повідомлення, не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у його відсутність до суду не надходило. Відповідачем не надано суду жодного доказу, який би мав істотне значення для вирішення справи по суті, чи спростування доводів позивача. Відзив на позов не подав.
Представник третьої особи - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Решетняк І.С. у судове засідання також не з`явилась, подала заяву про розгляд справи без її участі, при ухвалення рішення покладався на розсуд суду.
Згідно п. 2 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи.
Беручи до уваги ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надала, в силу положень ст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача.
Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно.
Враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлялась про місце і час судового засідання, суд розглядає справу за відсутності відповідача та згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Вислухавши пояснення представника позивача, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані учасниками судового процесу докази, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до положень ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.
Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
На підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 16 травня 2017 року посвідчене державним нотаріусом Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори Аль Бієк Н.Є. позивачу ОСОБА_1 належить 1/2 частка квартири АДРЕСА_1 .
Згідно Свідоцтва про право власності від 11 травня 2018 року, посвідчене державним нотаріусом Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори Аль Бієк Н.Є., бабусі позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , належить 1/2 частка у праві спільної сумісної власності на майно, набуте подружжям за час шлюбу, а саме квартира АДРЕСА_1 .
Факт родинних відносин між померлою бабусею ОСОБА_2 та позивачем ОСОБА_1 підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 виданого 30 червня 1965 року, копією свідоцтва про укладення шлюбу серія НОМЕР_2 виданого 24 квітня 1987 року та копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_3 виданого 24 березня 1989 року.
Таким чином, підтверджується те, що позивач ОСОБА_1 є рідним онуком ОСОБА_2 .
Як зазначає позивач, у зв?язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. Після прильоту до двору де жила бабуся, було дуже лячно, тому 16 березня 2022 року він вивіз її до знайомих, в село Скрипаї Чугуївського району Харківської області.
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого Четвертим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 17 квітня 2024 року.
Позивач вказує, що ховав він бабусю по медичним документам, без свідоцтва про смерть. Свідоцтво про смерть бабусі не зміг отримати своєчасно з об?єктивних причин. Після смерті бабусі відкрилася спадщина на частку квартири АДРЕСА_1 . Він є єдиним спадкоємцем. На час смерті бабусі спадкоємців першої черги в живих не було.
Маючи намір прийняти спадщину, позивач 24 жовтня 2024 року звернувся з заявою до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Решетняк I.С. про видачу свідоцтва про право спадщини за законом, на майно яке залишилося після померлої ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_2 .
Постановою від 24.102024 позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, у зв`язку з пропуском строку встановленого для прийняття спадщини.
Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК).
Згідно зі ч. 1 ст. 1220 ЦК спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
За правилами ст. 1223 ЦК право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
За правилами ч. ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Відповідно до ст. 1269 ЦК спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК).
Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.
Відповідно до ст. 1272 ЦК якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які визначаються в кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи.
При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Причини пропуску позивачем вказаного строку, на переконання суду, є поважними і внаслідок їх існування позивач дійсно мав перешкоди для вчасного подання заяви про прийняття спадщини.
Так, загальновідомим є факт того, що 24 лютого 2022 розпочалася військова агресія російської федерації проти України, у зв`язку з чим Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року, який був продовжений наступними Указами Президента України і триває до цього часу.
Війна, як соціально-політичне явище, безумовно негативно вплинула на усі сфери життя громадян та не оминула жодної категорії населення, вплинула на нормальне функціонування державних органів, зокрема нотаріальних контор.
11 липня 2022 року позивач укладав договір про провадження волонтерської діяльності № ВЛНТ-1/22 з благодійною організацією «Благодійний Фонд «Шлях України», став офіційно надавати волонтерську допомогу.
Згідно довідки командира військової частини НОМЕР_5 № 151 від 16.10.2024 року, позивач ОСОБА_1 перебуває на військовій службі у Збройних Силах України за мобілізацією з 21 грудня 2022 року по теперішній час.
Відповідно довідки командира військової частини НОМЕР_6 № 1725 від 12.12.2024 року, позивач ОСОБА_1 перебуває на військовій службі з 07.11.2024 року по теперішній час у військовій частині НОМЕР_6 .
На переконання суду, введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова у період з 24 лютого 2022 року, що є загальновідомою обставиною, перебування позивача на військовій службі у Збройних Силах України, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2 за місцем її відкриття.
Строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 тривав у період з 28.04.2022 по 28.10.2022.
Постанова КМУ «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 № 164 в період часу з 06.03.2022 до 28.04.2022 містила пункт 3, згідно якого на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.

У подальшому, в період часу з 28.04.2022 до 29.06.2022, пункт 3 Постанови КМУ № 164 діяв в новій редакції, згідно якої на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється; свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

У період часу з 29.06.2022 по 23.05.2023 пункт 3 Постанови КМУ № 164 діяв в редакції, згідно з якою перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці; свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Таким чином, у період строку для прийняття позивачем спадщини, вказана вище Постанова КМУ № 164 містила три різні редакції пункту 3, кожна з яких передбачала зупинення строку для прийняття спадщини. При цьому у період часу з 06.03.2022 до 29.06.2022 діяла редакція вказаного пункту, яка передбачала зупинення перебігу строку для прийняття спадщини на весь період воєнного стану.

Станом на даний час сформована судова практика, згідно якої законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню (постанова Верховного Суду від 25.01.2023 у справі № 676/47/21).

Разом з тим, станом на час відкриття спадщини та у період строку для її прийняття, відповідна практика Верховного Суду сформована не була.

Ураховуючи завдання цивільного судочинства та вказані вище висновки щодо застосування норм права, ключовим для вирішення даної справи, на переконання суду, є отримання відповіді на питання, чи характеризувалась поведінка позивача дотриманням стандартів добросовісності та розумності.

Позивач, не маючи юридичної освіти та виходячи з положень ст. 113, 116 Конституції України, при оцінці змісту пункту 3 Постанови КМУ № 164 мав правомірні та легітимні підстави очікувати, що вказана норма постановлена на виконання законів України, у відповідності з ними та є обов`язковою для виконання в силу імперативних положень ст. 117 Конституції України.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що дії позивача, пов`язані з неподанням заяви про прийняття спадщини у встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк через наявність не скасованих та невизнаних протиправними і нечинними на той час положень пункту 3 Постанови КМУ № 164, не можна визнати такими, що характеризуються нерозумністю або недобросовісністю.

За таких обставин, наявність встановлених судом обставин у своїй сукупності свідчить про те, що у позивача дійсно були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, мінливість норм законодавства щодо строків прийняття спадщини під час воєнного стану, складну безпекову ситуацію в Україні, зокрема у м. Харкові та області, що викликана військовою агресією рф проти України, яка безумовно мала вплив на нормальну життєдіяльність позивача, перебування позивача на військовій службі у Збройних Силах України, суд дійшов висновку, що позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин.

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. 259, 263-265, 273, 354, 355,380 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Решетняк Інна Сергіївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , додатковий строк тривалістю в чотири місяця з моменту набрання рішення суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , РНОКПП НОМЕР_7 , АДРЕСА_2 .

Відповідач Харківська міська рада, , м. Харків, майдан Конституції, 7.

Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Решетняк Інна Сергіївна, АДРЕСА_3 .

Повний текст заочного рішення складений та підписаний 22 грудня 2025 року.

Суддя - О.О. Олійник