Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 грудня 2025 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючого судді Бедьо В.І., за участю секретаря судового засідання Малиновська І.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород цивільну справу за заявою заявника ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Студеняк Оксана Станіславівна, заінтересована особа: Приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу Луцович Віталія Петрівна, про встановлення факту, що має юридичне значення,-

ВСТАНОВИВ:

Представник заявника адвокат Студеняк О.С., яка діє в інтересах ОСОБА_2 звернулася до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, в якій просить встановити факт родинних зв`язків, а саме, що померлий ОСОБА_3 (Свідоцтво про смерть Серії НОМЕР_1 ) є рідним батьком ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько довірительки ОСОБА_3 , пісял його смерті відкрилась спадщина на нерухоме майно земельну ділянку площею 0,55 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала померлому на підставі Державного акту (Серії ІІІ-ЗК № 022228) про право приватної власності на земельну ділянку.

Однак, у свідоцтві про народження ОСОБА_1 в графі «батько» зроблений запис: « ОСОБА_4 , тоді як у свідоцтві про смерть « ОСОБА_3 », що свідчить про розбіжність у написанні по батькові спадкодавця.

Заявник зазначає, що листом від 04.11.2025 року за № 26/01-16 приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу Луцович В.П. порекомендувала довірительці звернутися до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, оскільки вказані розбіжності є перешкодою у встановленні родинних відносин між довірителькою і батьком та перешкодою у прийнятті нею спадщини. В той же час, діючим законодавством не передбачено іншого порядку його встановлення крім судового.

Заявник вказує що, тільки після судового підтвердження родинних відносин зможе отримати у нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину за законом.

У судове засідання заявник та представник заявника не з`явилися будучи належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи. Представник заявника подала до суду заяву про проведення судового засідання без їх участі, заявлені вимоги підтримують та просять задовільнити.

Заінтересована особа Приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу Луцович Віталія Петрівнаподала заяву про розгляд справи без участі, проти задоволення вимог не заперечує.

У зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Інші процесуальні дії у справі.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.11.2025 року вказана справа передана на розгляд судді Бедьо В.І.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.11.2025 року відкрито провадження у справі, було постановлено проводити розгляд справи у порядку окремого позовного провадження.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані суду докази, виходячи з їх належності, допустимості, достовірності та достатності, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідно до Свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_3 , виданого повторно 23.05.2025 року Відділом Державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції зареєстрований актовий запис за № 32, в графі «батько» зроблений запис: « ОСОБА_4 ».

Як встановлено судом, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , про що 28.02.2011 року складено відповідний актовий запис № 12, виданим Виконкомом Порошківської сільської ради Перечинського району Закарпатської області, копія якого долучена до матеріалів справи.

Згідно довідки за № 595 від 29.10.2025 року, гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 до дня смерті був зареєстрований і проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з ним до дня його смерті у вищевказаному будинку проживала його донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (без реєстрації), копію якої долучено до матеріалів справи.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є спадкоємцем першої черги спадкування за законом згідно листа № 26/01-16 від 04.11.2025 року, який надійшов від приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу Луцович В.П. Однак, як було встановлено нотаріусом, неможливо встановити факт родинних відносин зі спадкодавцем, оскільки виявлено не відповіднісь даних померлого ОСОБА_3 , нотаріус порекомендував звернутися до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин зі спадкодавцем,копію якого долучено до матеріалів справи.

Як встановлено судом, за життя ОСОБА_3 залишив на ім`я дочки ОСОБА_1 Договором дарування житлового будинку від 17.03.2003 року посвідченого приватним нотаріусом Конончук В.Ю. відповідно до якого ОСОБА_3 подарував ОСОБА_1 житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який свідчить про те що довірителька та спадкодавець спільно проживали за цією адресою та вели спільне господарство), копію якого долучено до матеріалів справи.

Відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю (серії ІІІ-ЗК № 022228) виданим на ім`я ОСОБА_3 , ) копію якого долучено до матеріалів справи.

Відповідно до Витягу зі спадкового реєстру № витягу: 81888388 від 16.07.2025 р. вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , інформація щодо посвідчених заповітів у Спадковому реєстрі інформація відсутня, копію якого долучено до матеріалів справи.

Нормативно-правове обґрунтування

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, в порядку окремого провадження розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

За змістом частини 3 статті 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до ст. 315 ЦПК України, судом можуть бути встановлені факти, що мають юридичне значення, зокрема, факт родинних відносин, а також інші факти від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб.

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 року, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення, заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.95 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», заявники й залучені до участі у справі заінтересовані особи вправі відповідно подавати докази на підтвердження обґрунтованості чи необґрунтованості заяви про встановлення факту, що розглядається судом, брати участь у дослідженні обставин справи, оскаржувати рішення і ухвали, вчиняти інші процесуальні дії.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.95 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначено, що коли громадяни не можуть використати правовстановлюючі документи, оскільки зазначені в них дані не відповідають записам вихідних документів, а установи, які видали ці документи не можуть виправити допущені в них помилки, то відповідно до п.6 ч.1ст. 256 ЦПК України (стара редакція ЦПК), громадяни мають право на звернення до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками).

Таким чином, родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника).

В постанові Верховного Суду від 30 липня 2018 року у справі №737/120/18 зазначено про те, що в порядку окремого провадження може бути встановлений факт родинних відносин лише між кровно спорідненими родичами.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.95 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», заявники й залучені до участі у справі заінтересовані особи вправі відповідно подавати докази на підтвердження обґрунтованості чи необґрунтованості заяви про встановлення факту, що розглядається судом, брати участь у дослідженні обставин справи, оскаржувати рішення і ухвали, вчиняти інші процесуальні дії.

Встановлення даних фактів має юридичне значення для заявника, напряму впливає на його права, інтереси та обов`язки, зокрема оформлення спадкових прав після смерті свого батька.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до ч. 1 ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Відповідно до ст.263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

З урахуванням всіх обставин справи, аналізуючи докази по справі в їх сукупності, зважаючи на те, що заявником, згідно матеріалів справи доведено факт того, що померлий ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є рідним батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується вищенаведеними документами, тому суд приходить до переконання, що заява є обґрунтованою та підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 81, 259, 268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Заяву заявника ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Студеняк Оксана Станіславівна, заінтересована особа: Приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу Луцович Віталія Петрівна, про встановлення факту, що має юридичне значення задоволити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , є дочкою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Ужгородського

Міськрайонного суду

Закарпатської області Бедьо В.І.