Ухвала

22 грудня 2025 року

м. Київ

справа № 766/22382/24

провадження № 61-15907ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши касаційну скаргу заступника керівника Херсонської обласної прокуратури на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 16 липня 2025 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 05 листопада 2025 року у справі за позовом Керівника Олешківської окружної прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Херсонської обласної державної адміністрації до Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області, Дар`ївської сільської ради Херсонського району Херсонської області, ОСОБА_1 про визнання незаконним наказу та рішення органу місцевого самоврядування, скасування рішення державного реєстратора та припинення права на майно,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2024 року Керівник Олешківської окружної прокуратури Херсонської області, діючи в інтересах держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Херсонської обласної державної адміністрації, звернувся до суду з позовом, у якому просив визнати недійсним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області від 17 березня 2021 року № 64-ОТГ «Про передачу земельних ділянок державної власності у комунальну власність» в частині, що стосується передачі у комунальну власність Дар`ївській сільській раді Дар`ївської територіальної громади Херсонського району Херсонської області земельної ділянки сільськогосподарського призначення площею 0,12 га з кадастровим номером :03:001:0673;

визнати недійсним та скасувати рішення Дар`ївської сільської ради від 15 червня 2021 року № 171 «Про затвердження документацій із землеустрою та надання земельних ділянок у власність» в частині затвердження проекту землеустрою та передачі у власність ОСОБА_1 для ведення індивідуального садівництва земельної ділянки площею 0,12 га з кадастровим номером :03:001:0673;

скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 0,12 га з кадастровим номером :03:001:0673 за ОСОБА_1 (реєстраційний номер нерухомого майна 203) з одночасним припиненням речових прав на земельну ділянку;

зобов`язати ОСОБА_1 повернути державі в особі Херсонської обласної державної адміністрації () земельну ділянку площею 0,12 га з кадастровим номером :03:001:0673;

скасувати державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :03:001:0673 площею 0,12 га в Державному земельному кадастрі.

Херсонський міський суд Херсонської області рішенням від 16 липня 2025 року в задоволенні позову відмовив.

Херсонський апеляційний суд постановою від 05 листопада 2025 року апеляційну скаргу Херсонської обласної прокуратури залишив без задоволення, а рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 16 липня 2025 року - без змін.

16 грудня 2025 року заступник керівника Херсонської обласної прокуратури через підсистему «Електронний суд» надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 16 липня 2025 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 05 листопада 2025 року з пропуском строку на касаційне оскарження.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду з огляду на таке.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

В касаційній скарзі заступник керівника Херсонської обласної прокуратури зазначає, що повний текст постанови Херсонського апеляційного суду від 05 листопада 2025 року складено 14 листопада 2025 року, а доставлено до електронного кабінету 06 грудня 2025 року. Однак в касаційній скарзі заявник не порушує питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження судового рішення.

Суд касаційної інстанції позбавлений можливості поновити строк на касаційне оскарження за власною ініціативою, а лише - за наявності відповідної заяви особи, яка подає скаргу.

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповноважними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Отже, заявнику слід подати до суду касаційної інстанції заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, в якій навести підстави для його поновлення, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, в порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, яка подана юридичною особою становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

Відповідно до частини третьої статті 2 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позовну заяву подано у 2024 році, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою становила 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, немайнового характеру юридичною особою - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (прожитковий мінімум для працездатних осіб - 3 028,00 грн, підпункти 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній станом на час подання позову у цій справі).

Згідно з платіжною інструкцією від 17 грудня 2025 року № 2880 Херсонською обласною прокуратурою сплачено судовий збір у розмірі 24 224,00 грн.

Разом із цим, судовий збір за подання касаційної скарги за чотири немайнові вимоги в даному випадку становить 19 379,20 грн (3 028,00 грн х 4 х 200 % х 0,8).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) сформульовано правовий висновок про те, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Тобто позовна вимога про повернення земельної ділянки є вимогою майнового характеру та щодо цієї позовної вимоги судовий збір має розраховуватися з вартості спірного майна (частина перша статті 176 ЦПК України).

Згідно з пунктами 2, 9 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Касаційна скарга та рішення судів попередніх інстанцій не містять відомостей про ціну позову (вартість спірної земельної ділянки станом на дату звернення з позовом), у зв`язку з чим неможливо встановити розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги.

Отже, заявнику необхідно надати суду інформацію про ціну позову, виходячи з вартості спірного нерухомого майна (земельна ділянка) станом на дату звернення з позовом, подати належні докази на підтвердження такої вартості, а також з урахуванням наведеного самостійно згідно з вимогами закону визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги в цій частині (200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, х 0,8) та сплатити судовий збір.

Верховний Суд також звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано за наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102; найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження оплати судового збору необхідно надати Верховному Суду квитанцію (платіжне доручення).

Крім того, як видно з прохальної частини касаційної скарги заявник просить скасувати рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 07 травня 2025 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 05 листопада 2025 року і ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити в повному обсязі. Проте, як вбачається з тексту касаційної скарги заявник оскаржує рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 16 липня 2025 року, яке було предметом апеляційного перегляду.

Отже, заявнику необхідно уточнити прохальну частину касаційної скарги, в якій чітко вказати які саме судові рішення ним оскаржуються з датою їх ухвалення.

Ураховуючи наведене, заявнику необхідно надіслати до суду касаційної інстанції уточнену касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 ЦПК України; надати докази надсилання копії касаційної скарги та копій доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 ЦПК України (шляхом надсилання до електронних кабінетів інших учасників справи, а у разі відсутності в інших учасників справи електронних кабінетів чи відсутності відомостей про наявність в інших учасників справи електронних кабінетів - у паперовій формі листом з описом вкладення).

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням заявнику можливості усунути вищевказані недоліки.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу заступника керівника Херсонської обласної прокуратури на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 16 липня 2025 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 05 листопада 2025 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Зайцев