Номер провадження2/205/5688/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.12.2025 року м. Дніпро

Новокодацький районний суд м.Дніпра у складі:

головуючого - судді Курбанової Н.М.,

за участю секретаря - Вольф В.М.,

відповідача ОСОБА_1

представника відповідача - Жукова В.В.,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач АТ «СЕНС БАНК» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором №631718940 у розмірі 96460,91 гривня та судового збору у розмірі 3028, 00 грн. та просив розглянути справу без виклику сторін.

Представник відповідача Кіселика М.М., Жуков В.В., в судовому засіданні просив залишити без розгляду позовну заяву, тому що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки. Крім того, просив врахувати, що позивач неодноразово подавав до суду позовні заяви відносно його довірителя, позовні заяви залишалися без розгляду у зв`язку із неявкою представників позивача в судові засідання та невиконання ухвали суду про усунення недоліків позовної заяви, що на думку представника відповідача, є зловживанням своїми правами та демонструє зневагу до правосуддя.

Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримав доводи свого представника.

Вислухавши відповідача та його представника, суд прийшов до наступного висновку.

Ухвалою Новокодацького районного суду м. Дніпра від 25.09.2025 року прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження по вказаній справі, з викликом сторін.

Представник позивача АТ «СЕНС БАНК» в судові засідання 11.11.2025 р. о 10-00 год., 09.12.2025 року о 15-00 год, повідомлений належним чином, а саме через систему "Електронний суд" на зазначену в заяві електронну адресу, з використанням засобів мобільного зв`язку, про що свідчать записи реєстру відправки, які містяться у матеріалах справи, в судові засідання не з`явився, не повідомив суд про причини своєї неявки, а намагання секретаря судового засідання зв`язатися з представником позивача залишились без відповідного реагування.

Ухвалою суду від 12.11.2025 р. було визнано явку представника позивача АТ «СЕНС БАНК» в судове засідання обов`язковою для дачі особистих пояснень суду Роз`яснено, що представники позивача можуть безпосередньо з`явитися до зали суду або прийняти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою інтернет сервісу «EasyCon», про що повідомити суд не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання. Роз`яснено, що відповідно до п.3 ч.2 ст.43ЦПКУкраїни учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою. Роз`яснено, що як представники позивача можуть безпосередньо з`явитися до зали суду або прийняти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою інтернет сервісу «EasyCon», про що повідомити суд не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання.

Клопотання представника відповідача АТ «СЕНС БАНК» Рудницького Ю.І. від 27.11.2025 року про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів задоволено.

Ухвалою Новокодацького районного суду м. Дніпра від 28.11.2025 року судові засідання з розгляду цивільної справи за позовом Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості ухвалено провести в режимі відеоконференції за допомогою інтернет сервісу «EasyCon» (https://easycon.com.ua.).

Зазначена вище ухвала суду позивачем АТ «СЕНС БАНК» не виконана, представник позивача в судове засідання в режимі відеоконференції не вийшов, про причини неявки суд не повідомив, на телефонні дзвінки з суду не відповів.

Також судом встановлено, що ухвалою Новокодацького районного суду м. Дніпра від 05.11.2024 року по справі № 205/4137/24 позовну заяву АТ «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 залишено без розгляду з підстав зловживання представником позивача своїми процесуальними правами у зв`язку із неявкою в судові засідання шість разів, не зважаючи на винесення судом ухвали про визнання явки представника позивача обов`язковою та винесення ухвали про задоволення його заяви про організацію відеоконференції.

Ухвалою Новокодацького районного суду м. Дніпра від 07.02.2025 року по справі № 205/1904/25 позовну заяву АТ «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 було повернуто у зв`язку із невиконанням ухвали суду про усунення недоліків позовної заяви, визначеними в ухвалі суду від 22.01.2025 року, а саме не надання оригіналу квитанції про сплату судового збору та доказів направлення позову з додатками відповідачу ОСОБА_1 .

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободщодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

При цьому згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Trukh v. Ukraine, №50966/99 від 14.10.2003; Aleksandr Shevchenko v. Ukraine, №8371/02 від 26.04.2007).

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 21 вересня 2020 року по справі №658/1141/18.

Суд звертає увагу, що позивач АТ "СЕНС БАНК" надав повноваження представляти його інтереси декільком представникам, які повідомлені через підсистему "Електронний Суд" про день та час слухання справи. У позивача та представників є доступ до справи в підсистемі "Електронний Суд" та можливість своєчасно забезпечити явку представників до судового засідання або повідомити про поважні причини неявки.

У зв`язку з чим, суд приходить до висновку, що систематична неявка представника позивача у призначені судові засідання та неповідомлення суду за допомогою заяви або клопотання, неодноразові подачі аналогічних позовних заяв до відповідача, які з вини позивача залишалися судом без розгляду,є зловживанням своїми процесуальними правами, які передбачені чинним законодавством, що призводить до зволікання розгляду даної справи.

Отже на думку суду, неявка в судові засідання представника позивача, який належним чином повідомлявся про час та місце проведення судового засідання є волевиявленням сторони позивача, яке свідчить про відмову від реалізації свого права безпосередньої участі у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав, тому суд вважає можливим, в силу вимог п. 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України, залишити позов без розгляду.

На підставі вищевикладеного та керуючись ч. 3 ст.131, ч. 5 ст.223, п. 3 ч.1, ст.257, ст. ст.258-260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду, якщо виникне в цьому потреба.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н.М. Курбанова .