Справа №303/9647/25
УХВАЛА

15 грудня 2025 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Полянчук Б.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, зобов`язання здійснювати дії,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, зобов`язання здійснювати дії, в якому просила стягнути з відповідача заборгованість зі сплати аліментів, зобов`язання виплачувати аліменти та брати участь у вихованні дитини.

Відповідно до частин 3, 4, пунктів 3, 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, зберігаючи об`єктивність, неупередженість та виконуючи завдання цивільного судочинства, що закріплені в ч. 1 ст. 2 ЦПК України вважаю необхідним зазначити, що позовна заява подана без дотримання вимог ст. 177 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Позовна заява подана без дотримання вимог ст. 177 ЦПК України, оскільки до неї не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Одночасно із поданням позовної заяви ОСОБА_3 заявила клопотання про звільнення її від сплати судового збору на підставі пп 1 ч. 2 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», який передбачає звільнення від сплати судового збору при зверненні до суду з позовом про стягнення заборгованості по аліментам.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, відстрочення та розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати та повернення судового збору визначає ЗУ «Про судовий збір», тому саме цим законом необхідно керуватися при вирішенні клопотання позивача.

Законом України «Про судовий збір» передбачено два способи звільнення від сплати судового збору, а саме з підстав, що передбачені законом у ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», тобто Законом без спеціального рішення суду з цього приводу, а також з урахуванням майнового стану сторони за рішенням суду на підставі ст. 8 ЗУ «Про судовий збір».

Але підпункт 1 ч. 2 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» на який посилається позивачка при зверненні до суду з клопотанням про звільнення її від сплати судового збору взагалі відсутній у зазначеній статті, а ч. 2 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» викладена в наступній редакції « Особа, позбавлена звання Герой України, втрачає право на пільгу щодо сплати судового збору, передбачено пунктом 13 частини першої цієї статті.

Водночас слід зазначити, що у п. 3 ч. 2 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

Статтею 5 ЗУ «Про судовий збір» не передбачено, що при зверненні з позовом до суду про стягнення заборгованості по аліментам позивач звільняється від сплати судового збору.

Вважаю, що за викладених обставин позивачка ЗУ «Про судовий збір» не звільнена від сплати судового збору.

Крім того, відповідно до ч. 1-3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Таким чином, ч. 1-3 ст. 136 ЦПК України передбачають, що суд враховуючи майновий стан сторони, може звільнити від сплати судового збору у порядку, передбаченому законом.

Законом, який визначає порядок та підстави звільненні від сплати судового збору є ЗУ «Про судовий збір».

Частини 1,2 ст.8 ЗУ «Про судовий збір» передбачають, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотання відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Позивачкою не зазначено та не надано суду докази, які підтверджують її майновий стан, а також не зазначено які із перерахованих у ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» умов наявні для звільнення її від сплати судового збору та не надано суду докази, які підтверджують їх наявність.

За таких обставин відсутні підстави для звільнення судом позивачки від сплати судового збору.

Позивачка звернулася до суду з позовними вимогами майнового характеру про стягнення грошових коштів у сумі 34 628,75 грн.

Згідно ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 1 відсоток цини позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який на час звернення з позовом до суду складає 1211,20 грн. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 15140 грн.

Таким чином, виходячи з ціни позову розмір судового збору, який повинна сплатити позивачка складає 1211,20 грн.

Крім того, позивачка звернулась до суду з позовними вимогами немайнового характеру про зобов`язання відповідача здійснити дії, які згідно ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» підлягають оплаті судовим збором у розмірі 0,4 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який на час звернення з позовом до суду складає 1211,20 грн.

Таким чином, виходячи з викладеного позивачці необхідно сплатити 2422,40 грн. судового збору за реквізитами банківської установи, уповноваженої приймати судовий збір: отримувач коштів: ГУК у Зак. обл/Мукачівська тг/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895; код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0007383; код класифікації доходів бюджету 22030101; найменування коду класифікації доходів бюджету: судовий збір; призначення платежу «судовий збір за позовом (ПІБ чи найменування), Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області, та долучити відповідні платіжні документи до позовної заяви.

Крім того, при зверненні з позовом до суду позивачка зазначила в додатках про направлення суду копії виконавчого листа про стягнення аліментів та копії постанови щодо попередження позивача від 05.12.2025, але фактично не долучила їх до позову, що підтверджується актом від 10.12.2025.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху, а позивачці необхідно надати строк для виправлення недоліків позову шляхом надання документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надання копії всіх додатків до позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, зобов`язання здійснювати дії - залишити без руху.

Повідомити позивачку про необхідність усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали та роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною і буде їй повернута.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу включається до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя