У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 жовтня 2025 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі

головуючої судді - Усатової І.А.,

за участю секретаря судового засідання - Омельяненко С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження клопотання представника позивача - ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду в частині заявлених позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія», третя особа: Фонд державного майна України про скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати, суд, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2022 року ОСОБА_2 звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія», в якому просив:

- визнати незаконним та скасувати наказ АТ «ОГХК» від 13.04.2022 №63-к «Про призупинення дії трудових договорів» в частині призупинення дії трудового договору з ОСОБА_2 ;

- поновити ОСОБА_2 шляхом допуску до роботи на посаді начальника відділу внутрішнього аудиту департаменту з питань безпеки та контрольно-ревізійної роботи АТ «ОГХК», а в разі відсутності вказаної посади поновити на аналогічній посаді;

- стягнути з АТ «ОГХК» середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, починаючи з 14.04.2022 і до моменту винесення судового рішення.

Ухвалою судді від 29.08.2022 в справі було відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін.

27.02.2023 представник позивача звернувся до суду з клопотанням про залишення позову без розгляду в частині заявлених вимог. В обґрунтування клопотання зазначив, що позивача було поновлено на його посаді, і в подальшому позивач за згодою сторін звільнився, у зв`язку з цим, просить залишити позов ОСОБА_2 без розгляду в частині вимог щодо поновлення ОСОБА_2 на посаді АТ «ОГХК».

У судове засідання учасники справи не з`явилися. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, у відповідності до вимог ст. 128 ЦПК України, що підтверджується матеріалами судової справи.

Виходячи з необхідності дотримання розумних строків під час провадження у справі, зважаючи на подання позивачем заяви про залишення частини позовних вимог без розгляду, суд вважає за можливе за наведених обставин вирішити по суті питання процесуального характеру.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, викладеною в постанові від 5 вересня 2022 року № 1519/2-5034/11 (№ 61-175сво21) порядок ухвалення судового рішення та його проголошення залежить від того чи судове засідання, яким завершений розгляд справи, відбулось у присутності учасників справи, чи за їхньої відсутності; повне судове рішення було складено чи складання повного судового рішення було відкладено.

У разі розгляду судом справи без виклику учасників справи або учасники справи в судове засідання не з`явились, ухвалення рішення відбувається у такому самому порядку, проте з урахуванням певних винятків: а) рішення не проголошується; б) датою ухвалення рішення є дата складання повного судового рішення. У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання таке судове засідання не проводиться. У цьому випадку судове рішення не проголошується (частина четверта статті 268 ЦПК України) і датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення (друге речення частини п`ятої статті 268 ЦПК України).

З урахуванням розумності положення частини п`ятої статті 268 ЦПК України слід розуміти таким чином: у разі ухвалення судового рішення за відсутності учасників справи, суд повинен зазначати датою ухвалення ту дату, на яку було призначено розгляд справи, та вказувати у резолютивній частині дату складення повного судового рішення. Проте у разі зазначення судом датою ухвалення судового рішення дати складення повного судового рішення, внаслідок чого дата судового засідання та дата ухвалення судового рішення не співпадатимуть, це не є порушенням прав сторін.

Відтак, суд зазначає датою ухвалення рішення дату складання повного його тексту, не зважаючи на те, що вона відмінна від дати судового засідання, на яку було призначено розгляд справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення заяви, виходячи з наступного.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених устатті 43цього Кодексу: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

У цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, за яким суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України).

У ході розгляду заяви встановлено, що позивач самостійно ініціював питання залишення частини позовних вимог без розгляду.

Право на пред`явлення позову, як і право на звернення до суду з клопотанням про залишення позову без розгляду, належить до дискреційних повноважень позивача.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення заяви, а тому позов у цій частині слід залишити без розгляду.

Виходячи з викладеного, керуючись ст.ст.11, п.5 ч.1 257 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача - ОСОБА_1 про залишення частини позовних вимог без розгляду задовольнити.

Позовні вимоги ОСОБА_2 в частині поновлення ОСОБА_2 на посаді начальника відділу внутрішнього аудиту департаменту з питань безпеки та контрольно-ревізійної роботи АТ «ОГХК» залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: І.А. Усатова