ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

Іменем України

18 грудня 2025 року м. Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Анапріюк С.П.,

з участю секретаря Куценко К.В.,

розглянувши клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд цивільної справи за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ейс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників у судовому засіданні з повідомленням сторін.,

встановив:

У провадженні Фастівського міськрайонного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ейс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Фастівський міськрайонний суд Київської області ухвалою від 08 грудня 2025 року відкрив провадження у справі та призначив її до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

16.12.2025 року відповідач подала клопотання, у якому просить розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи з огляду на те, що вона має намір готувати і подавати відзив на позовну заяву.

Дослідивши матеріали цивільної справи та зазначене клопотання суд дійшов до наступних висновків.

Дослідивши матеріали цивільної справи та зазначене клопотання суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до статті 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду, зокрема, малозначних справ.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною 1 статті 274 ЦПК України визначено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються, зокрема, малозначні справи.

Згідно ч. 6 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги непов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною 7 ст. 279 ЦПК України визначено, що клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Позивач, звертаючись до суду з цим позовом, не додав до нього клопотання про розгляд цієї справи з викликом учасників справи.

Таке клопотання подане відповідачкою 16.12.2025.

Крім того, зі змісту позову суд встановив, що предметом цього позову є стягнення заборгованості за кредитним договором. Ціна позову становить 38904,00 грн, що не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд, на підставі приписів ч. 6 ст. 19 ЦПК України визнав цю справу малозначною та з огляду на вказане під час вирішення питання про відкриття провадження у справі суд вирішив здійснити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Суд зазначає, що розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи жодним чином не обмежує учасників справи у здійсненні ними усіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Також суд звертає увагу, що спрощене провадження з повідомленням (викликом) сторін та без повідомлення (виклику) сторін, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням, в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, учасники справи не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на підтвердження чи спростування вимог позову у строки, визначені судом або законом, заявляти відповідні клопотання та в повному обсязі користуватися правами, передбаченими ЦПК України.

Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. В одній із зазначених справ заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників (ухвала Великої Палати Верховного Суду у справі №668/13907/13ц).

Оскільки ця справа не відноситься до переліку справ, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, тому суд призначив її розгляд без виклику учасників справи.

Крім цього, суд бере до уваги, що клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін представник позивача подав до суду з порушенням строку, встановленого частиною 7 ст. 279 ЦПК України.

Також суд враховує, що клопотання не містить обґрунтувань щодо обставин, які унеможливлюють розгляд цієї справи у спрощеному провадженні без виклику учасників справи.

Враховуючи викладені норми чинного процесуального законодавства, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення цього клопотання без розгляду.

Керуючись ст. 258-261 ЦПК України, суд

ухвалив:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд цивільної справи за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ейс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Сніжана АНАПРІЮК