Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/5156/25
Провадження № 2/279/2311/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2025 року м.Коростень

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі головуючого судді ІвашкевичО. Г., з секретарем судового засідання Маковською Д.О., за участі позивача ОСОБА_1 , представника позивача адвоката Волкова С.М., розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Коростенської міської ради Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

20.08.2025 року до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до територіальної громади в особі Коростенської міської ради Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позову зазначає, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , являється рідним братом ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на її майно, яка складається з частки квартири АДРЕСА_1 . Чоловік спадкодавця ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . ОСОБА_2 від першого шлюбу має дочку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка є співвласником вищевказаної квартири та рахується зареєстрованою у ній, однак ще у 2011 році ОСОБА_4 виїхала з України до РФ, де можливо знаходиться і на даний час, та, не виключено, що на даний час є громадянкою РФ, однак підтверджуючих даних позивач не має. Поховання ОСОБА_2 провів позивач, він же отримав свідоцтво про її смерть, зберігає правовстановлюючі документи на майно та здійснював його охорону. Отже, ОСОБА_4 як дочка покійної ОСОБА_2 є її спадкоємицею першої черги, тому, не зважаючи на те, що на час смерті з матір`ю вона не проживала, оскільки знаходилась за межами України, що свідчить про те, що спадщину в порядку ст.1268 ч.З ЦК України не прийняла, оскільки реєстрація місця проживання не є тотожною проживанню зі спадкодавцем на час його смерті, позивач вважав, що вона прийняла спадщину в порядку ст. 1269 ч. 1 ЦК України, звернувшись до нотаріальних чи інших уповноважених на вчинення нотаріальних дій органів з заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 в період з 26.04.2023 року до ІНФОРМАЦІЯ_6 . Однак, лише за спливом більш ніж двох років з часу смерті сестри він довідався, що племінниця до України так і не приїздила, заяву про прийняття спадщини не подавала, право власності на частку квартири, що належала її матері, не оформила. Довідавшись про такі обставини, позивач вирішив з`ясувати чи прийнята спадщина після смерті його сестри, оскільки він`являється єдиним-спадкоємцем померлої 2 черги, тому відповідно до положень ст. 1262, 1270 ч.2ЦК України може претендувати на спадкове майно померлої сестри. 11 липня 2025 року позивач звернувся із письмовою заявою до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Івчука С.С., який надав позивачу відповідь №678/02-14, в якій вказав, що згідно поданої заяви позивача була відкрита спадкова справа №178/2025 після смерті померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 і зазначив, що документи позивачем подано після спливу шестимісячного строку, запропоновано для реалізації права за ст.1272 Цивільного кодексу України звернутись до суду з позовом про визнання додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Указаною відповіддю підтверджено, що інші спадкоємці спадщину ОСОБА_2 не прийняли, у тому числі і зареєстрована у спадковому майні її дочка ОСОБА_4 .. Доказом цього є і посилання нотаріуса у відповіді на факт пропуску позивачем 6- місячного строку з дня відкриття спадщину. Однак, враховуючи, що позивач є спадкоємцем другої черги, то відповідно до ст. 1270 ч.2 ЦК України, якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Оскільки позивач був обізнаний про те, що у ОСОБА_2 є спадкоємець першої черги - дочка ОСОБА_4 однак йому не було і не могло бути відомо про те, що вона спадщину матері не прийняла, то для прийняття спадщини ним як спадкоємцем другої черги передбачений ч.2 ст. 1270 ЦК України 3-місячний строк розпочався 27.10.2023 року та сплинув 27.01.2024 року. У вищезазначений строк заява нотаріусу позивачем подана не була з вищезазначених обставин, які позивач просить вважати поважними, оскільки про своє право спадкоємця він не знав через існування спадкоємця першої черги та відсутності даних про те, що таким спадкоємцем спадщина не прийнята. Відповідачем у справі залучено територіальну громаду Коростенської міської ради,оскільки відсутні спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 .

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 25.08.2025 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання на 15.10.2025 року.

Під час підготовчого провадження та проведення підготовчого засідання у даній справі вчинено підготовчі дії, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України, зокрема, з`ясовано обсяг доказів, витребувано за клопотанням позивача від Центру обробки спеціальної інформації ДПС України відомості щодо перетинання кордону ОСОБА_4 ; від приватного нотаріуса Коростенського РНО Івчука С.С. копію спадкової справи до майна померлої ОСОБА_2 , встановлено порядок з`ясування обставин та дослідження доказів під час розгляду справи по суті; визначено дату проведення судового розгляду.

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 15.10.2025 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 15.12.2025, яке у зв`язку з неявкою позивача відкладено на 19.12.2025 року.

У судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовну заяву, просили задовольнити. Позивач додатково повідомив суду, що після смерті його сестри ОСОБА_2 , племінниця та спадкоємиця 1 черги ОСОБА_4 у телефонному режимі попросила його заселити до квартири наймачів, що він і зробив, також повідомила, що буде займатися оформленням спадщини після смерті матері. Тривалий час не було зв`язку з племінницею. Через рік позивач отримав дзвінок від наймачів квартири, які повідомили про відключення світла, у зв`язку з чим він вимушений був звернутись до РЕМ щодо врегулювання питання електропостачання. , пізніше чого через мобільний додаток «телеграм» ОСОБА_4 надіслала йому копії свого паспорта та повідомила, що до цього часу так і не вчинила жодних дій з прийняття спадщини.

Представник позивача в судовому засіданні як на поважність причин пропущення строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини вказав на безвідповідальне ставлення ОСОБА_4 до реалізації її спадкових прав та введення позивача в оману щодо своїх намірів на спадкування, а також невеликий строк пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою.

Відповідач у судове засідання не з`явився, направив на адресу суду заяву про розгляд справи за відсутності його уповноваженого представника, при вирішенні позову покладається на розсуд суду.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази та проаналізувавши їх з точки зору належності, допустимості, достовірності та достатності, суд дійшов висновку про таке.

Згідно зі ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 1ст. 19 ЦПК України у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 у м.Коростень померла ОСОБА_2 , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 26.04.2025 року.

Після смерті ОСОБА_2 за заявою ОСОБА_1 від 11.07.2025 року як спадкоємцем 2 черги спадкування приватним нотаріусом Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області Івчуком С.С. заведена спадкова справа № 178/2025 по майна померлої.

Родинні відносини між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підтверджуються копіями спадкової справи, зокрема паспортом ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 від 05.01.2000 року, свідоцтвом про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_3 від 03.03.1977 року; свідоцтвом про народження ОСОБА_5 серії НОМЕР_4 від 15.04.1965 року, свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_5 від 16.09.1986 року зі зміною прізвища ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .

До складу спадщини після смерті ОСОБА_2 входить частка у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 , що підтверджено свідоцтвом про право власності на житло № НОМЕР_6 від 27.12.1999 року.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_7 від 29.05.2003 року, виданого відділом реєстрації актів громадянського стану Коростенського міського управління юстиції в Житомирській області, ІНФОРМАЦІЯ_7 помер ОСОБА_3 .

На запит приватного нотаріуса у спадковій справі № 178/2025 від відділу реєстрації місця проживання виконкому Коростенської міської ради отримано відповідь № 705/9 від 04.03.2025 року про те, що на день смерті ОСОБА_2 , яка була зареєстрована по АДРЕСА_2 , була зареєстрована ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Головний центр обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби 24.10.2025 року листом № 19/84322-25 на запит суду надав інформацію про те, що у період з 08.11.2017 по 26.10.2023 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 виїхала за межі України через пункт пропуску Бачівськ 09.06.2019 року.

Спірні відносини регулюються нормами книги шостої «Спадкове право» Цивільного кодексу України.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною 1 ст.1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

У силу ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно зі ст.1261,1262 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно з ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців (ст.1270 ЦК України).

Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує чи належить особа до кола спадкоємців за заповітом або законом, а також поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини;2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини;3) ці обставини визнані судом поважними.

Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

У даній справі шестимісячний строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини ОСОБА_1 пропустив, обгрунтовано вважаючи, що донька - ОСОБА_4 прийняла спадщину, тому виникнення права на спадщину після смерті сестри ОСОБА_2 у позивача як спадкоємця 2 черги за законом був пов`язаний з реалізацією права на спадкування ОСОБА_4 як спадкоємцем 1 черги за законом, яка хоча і була зареєстрована разом з ОСОБА_2 на день її смерті за однією адресою, однак, як встановлено судом, з нею не проживала, оскільки за даними ГЦСІ ДПС України станом на 26.10.2023 року до України не поверталася.

Отже, саме поведінка спадкоємця попередньої черги щодо неприйняття нею спадщини після смерті ОСОБА_2 та введення в оману позивача про намір вчинення дій з прийняття спадщини призвела до порушення строків подання останнім заяви нотаріусу.

Згідно ст.12, 81 ЦПК України сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог.

Враховуючи вищевикладене, відсутність спадкоємців, які прийняли спадщину, а також наведені позивачем причини, які суд визнає поважними та такими, що пов`язані з об`єктивними та істотними труднощами, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Щодо визначення строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд вважає за доцільне встановити строк один місяць, який буде достатнім для подання заяви.

У силу принципу диспозитивності цивільного судочинства питання щодо розподілу судових витрат у справі судом не вирішується.

Керуючись ст. 4, 12, 19, 247, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Коростенської міської ради Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк один місяць для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 в м.Коростень Житомирської області, який рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його винесення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Оксана ІВАШКЕВИЧ