Справа № 545/5431/25
Провадження № 2/545/3346/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19.12.2025 суддя Полтавського районного суду Полтавської області Любчик О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Полтавського районного нотаріального округу Лугова Лідія Петрівна, приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Гетало Олена Миколаївна про визнання заповіту недійсним,

в с т а н о в и в:

представник позивача адвокат Корнієнко Н.Ю. через систему «Електронний суд» звернулася до суду з позовом про визнання заповіту недійсним.

Дослідивши вказану позовну заяву з додатками, вважаю, що її подано без додержання вимог, викладених у ст. 175,177 ЦПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п.п. 1.2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою: 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» від 19 листопада 2024 року № 4059-IX прожитковий мінімум для працездатних осіб на 1 січня 2025 року встановлений в розмірі 3028 гривні.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

За вимогу немайнового характеру судовий збір буде становитиме 968.96 грн. (3028х0,4*0,8), яку позивачу необхідно сплатити за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК у Полт.обл/Полтавськ р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37959255, Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), рахунок отримувача UA0016395, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб або РНОКПП для фізичних осіб, судовий збір за позовом, Полтавський районний суд Полтавської області) та надати до суду оригінал квитанції про сплату вказаного судового збору.

Крім того, звертаю увагу, що під час вирішення питання про відкриття провадження у справі на суд покладено обов`язок перевірити чи підсудна вказана справа відповідному суду.

Як вбачається з тексту позовної заяви спірні правовідносини, які виникли між сторонами, стосуються майна померлого ОСОБА_3 , про яке зазначено в оскаржуваному заповіті.

При цьому, заповіт - це особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (ст. 1233 ЦК України). Отже, заповіт - це розпорядження особи (заповідача) щодо належного їй майна, майнових прав і обов`язків на випадок своєї смерті, складене у встановленому законом порядку. За своєю юридичною природою заповіт є одностороннім правочином. Як правочин він має відповідати всім вимогам, що звичайно пред`являються до правочинів відповідно до цивільного законодавства. Його значення полягає в тому, щоб визначити порядок переходу усього майна, майнових прав і обов`язків до певних осіб, якого будуть дотримуватися після смерті заповідача.

Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 06.11.2009 року № 9 "Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними" позови про визнання недійсними правочинів щодо нерухомого майна (заповіту) та застосування наслідків недійсності пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Згідно з ч. 1 ст. 30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Таким чином, виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, тобто спір може стосуватися як правового статусу нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України).

Так, Верховний Суд у Постанові від 10.10.2019 року по справі № 61-14226св19 вказав на те, що «у разі конкуренції правил підсудності мають застосовуватись правила виключної підсудності».

Крім цього, згідно п. 41 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» № 3 від 01.03.2013 року, якою роз`яснено схожі за своєю суттю правовідносини - перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність (стаття 114 ЦПК) є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально. У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності.

Виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Словосполучення «з приводу нерухомого майна» необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 02.02.2022 у справі № 185/8191/16-ц.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Виходячи з системного аналізу вищезазначених норм, суд приходить висновку, що у разі, коли між сторонами виник спір з приводу нерухомого майна, для правильного визначення підсудності, позивач повинен надати суду відомості про місцезнаходження нерухомого майна, щодо якого відкрито спадщину разом з доказами місцезнаходження такого майна.

Водночас, у порушення ч. 6 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві не вказані інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору, а саме: відомості щодо складу спадкового майна, не зазначено, чи входить до спадкової маси нерухоме майно та місцезнаходження такого майна.

З метою визначення чи підсудна ця справа Полтавському районному суду Полтавської області позивачу слід уточнити позовні вимоги та вказати перелік майна спадкодавця, його місцезнаходження та надати відповідні докази.

Крім того, згідно з абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до ч. 7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

У порушення зазначених вимог позивачем не долучено до позовної заяви належних доказів надсилання відповідачу та третім особам копій поданих до суду документів у паперовій формі листом з описом вкладення.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведені обставини, які перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі, позовну заяву слід залишити без руху, визначивши строк для усунення вищезазначених недоліків десять днів з моменту отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

у х в а л и в:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Полтавського районного нотаріального округу Лугова Лідія Петрівна, приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Гетало Олена Миколаївна про визнання заповіту недійсним залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з моменту отримання копії ухвали.

Попередити позивача, що в разі невиконання ухвали суду у встановлені строки позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення в частині визначення суми судового збору.

Суддя О. В. Любчик