ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/2453/25 Справа № 693/970/25
УХВАЛА

про залишення без руху апеляційної скарги

22 грудня 2025 року м. Черкаси

Суддя судової палати у цивільних справах Черкаського апеляційного суду Фетісова Т.Л., розглянувши апеляційну скаргу представника відповідача адвоката Тальчук П. І. на рішення Жашківського районного суду Черкаської області від 30.09.2025 у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договорами,

в с т а н о в и л а :

предметом позову у даній справі є позовні вимоги майнового характеру, які рішенням суду задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції представник відповідача подала апеляційну скаргу, в якій рішення просить скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга не може бути прийнята до провадження апеляційної інстанції і підлягає залишенню без руху, оскільки при її подачі не дотримано вимоги закону, а саме не сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги.

Відповідно до п.6 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до п.п 1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи вищевикладене, сума судового збору, яку скаржник повинен сплатити за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 3633,60 грн. (3028х150%х0,8=3633,60).

Також, пунктом 4 частини 4 ст.356 ЦПК України встановлено, що до апеляційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції (за наявності), чого скаржником не зроблено.

Крім того, відповідно до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Апеляційну скаргу подано до суду через систему «Електронний суд» 17.12.2025, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

До апеляційної скарги додано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, яка обгрунтована тим, що відповідач не є фахівцем у галузі права, тому не усвідомлював значення строку для подання апеляційної скарги та наслідків його пропуску. Крім того, через відсутність необхідних юридичних знань відповідач не міг самостійно скласти апеляційну скаргу та лише 04.12.2025 отримав змогу звернутись за наданням професійної правничої допомоги для належного захисту своїх прав у цій справі. Після отримання 08.12.2025 доступу до матеріалів справи представник відповідача не могла для отримання згоди відповідача на подання до суду процесуальних документів вийти з ним вчасно на зв`язок через воєнний стан на території України, системними перебоями в електропостачанні та нестабільною роботою засобів зв`язку.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10.11.2022 у справі № 990/115/22 зробила висновок про те, що «введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам собою факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку».

Крім того, у вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду зазначила, що «закінчення перебігу процесуального строку на звернення до суду на період повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України могла унеможливити дотримання такого строку заявником та могла б бути визнаною поважною причиною для поновлення процесуального строку за умови надання ним до суду належних доказів того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на звернення до суду.

Оскільки представник відповідача не надала суду доказів на підтвердження того, що у результаті введення воєнного стану на території України скаржник не міг скористатися своїми процесуальними правами, зокрема щодо подання у встановлений законодавством строк апеляційної скарги, то сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку.

Також, суд апеляційної інстанції вважає, що не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень юридична необізнаність відповідача, оскільки однією із засад (принципів) цивільного судочинства є рівність всіх учасників судового процесу перед законом та судом. Тобто згідно з ЦПК України учасники справи наділені однаковим обсягом процесуальних прав та обов`язків.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 22 червня 2023 року у справі № 571/1975/21 (провадження № 61-8721ск23).

Пунктом 6 частини другої статті 43 ЦПК України визначено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Також слід зазначити, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).

Учасник судового процесу зобов`язаний з розумним інтервалом часу самостійно цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини зазначив, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини від 7 липня 1989 року у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії, № 11681/85, § 35).

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини від 21 грудня 2010 року у справі Перетяка і Шереметьєв проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34).

Отже, наведені скаржником доводи щодо пропуску строку апеляційного оскарження апеляційний суд не може визнати поважними, а отже підстави для висновку про наявність поважних причин звернення з апеляційною скаргою після спливу встановленого законом строку на апеляційне оскарження рішення суду відсутні.

Відповідно до ч.3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху, також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

На підставі викладеного, апеляційну скаргу представника відповідача адвоката Тальчук П. І. на рішення Жашківського районного суду Черкаської області від 30.09.2025 у цій справі слід залишити без руху з наданням строку для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 354, 357 ЦПК України,

у х в а л и л а :

апеляційну скаргу представника відповідача адвоката Тальчук П. І. на рішення Жашківського районного суду Черкаської області від 30.09.2025 у цій справі залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення її недоліків. Вказаний строк не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

У випадку не усунення недоліків скаржнику буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т. Л. Фетісова