Справа № 700/49/25
провадження 2/694/332/25
У Х В А Л А

іменем України

12.12.2025 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Смовж О.Ю.,

з участю секретаря судових засідань Нікітішиної С.Б.,

відповідача ОСОБА_1 , (відеоконференцзв`язок),

представника відповідача - адвоката Заболотнього В.М. (відеоконференцзв`язок),

розглянувши у відкритому судовому засіданні позовну заяву Фермерського господарства «Персть» до ОСОБА_1 про визнання укладеною додаткової угоди про поновлення договору оренди землі на той самий строк і на тих же умовах,

встановив:

До Звенигородського районного суду Черкаської області за підсудністю, визначеною ухвалою Черкаського апеляційцного суду від 28.01.2025, надійшла цивільна справа за позовом Фермерського господарства «Персть» до ОСОБА_1 , в якій позивач просить визнати укладеними додаткові угоди від 25.11.2022 про поновлення на той самий строк і на тих самих умовах договір оренди землі, укладений між ОСОБА_1 та ФГ «Персть» від 28.12.2012, зареєстрований у Дисянському управлінні юстиції Черкаської області, про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 17.10.2013 на земельні ділянки з кадастровим номером:03:001:0228 та :03:001:0229, площею 5,52 га, які знаходяться за межами с. Босівка Звенигородського району Черкаської області.

Ухвалою судді Звенигородського районного суду Черкаської області Смовж О.Ю. від 25.02.2025 після усунення позивачем недоліків позову прийнято справу до провадження, вирішено справу розглядати у порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання, викликані сторони.

13.03.2025 до суду надійшов відзив на позовну заяву від представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Заболотнього В.М.

В судому засіданні 01.04.2025 брали участь представники сторін: від позивача Козлов О.В. (член Правління Фермерського господарства, зді йснює самопредставництво) та від відповідача адвокат Заболотній В.М.

У зазначеному судовому засіданні ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Заболотнього В.М. про закриття провадження у справі.

Іншою ухвалою суду від 01.04.2025 закрито підготовче провадження у справі, призначено судовий розгляд справи на 08 травня 2025 року.

07.05.2025 від керівника ФГ «Персть» Славінської Н.П. надійшло клопотання про відкладення судового розгляду у зв`язку з тим, що представник ФГ Персть Козлов О.В. знаходиться на лікуванні, про що надано консультаційний висновок спеціаліста, а також у зв`язку з необхідністю з`явитися за повісткою до ІНФОРМАЦІЯ_1 (повістка додана до клопотання).

Ухвалою суду від 13.05.2025 в письмовому провадженні відмовлено у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Заболотнього В.М. про скасування заходів забезпечення позову.

18.06.2025 через підсистему Електронний суд до суду надійшло клопотання від керівника ФГ «Персть» Славінської Н.П. про відкладення розгляду справи, у зв`язку з тим, що представнику ФГ «Персть» Козлову О.В. необхідно відвідати термінову консультацію лікаря-нефролога, тому він не зможе з`явитися до суду, а інших спеціалістів в галузі юриспруденції немає.

30.07.2025 до суду надійшло клопотання від керівника ФГ «Персть» Славінської Н.П. про відкладення розгляду справи, у зв`язку з тим, що представник ФГ «Персть» Козлов О.В. відбуває у щорічну відпустку і «буде займатися поліпшенням свого здоров`я», при цьому зазначено також, що Правління ФГ «Персть» уповноважило представляти інтереси члена Правління Козлова О.В., який одночасно є директором Приватної правозахисної юридичної компанії «АлеКо», яка надає ФГ «Персть» правову допомогу в господарській діяльності на підставі Договору №01-04/03/19.

Ухвалою суду від 31.07.2025 в письмовому провадженні відмовлено у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Заболотнього В.М. від 30.07.2025 про скасування заходів забезпечення позову.

02.10.2025 до суду надійшло клопотання керівника ФГ «Персть» Славінської Н.П. про відкладення розгляду справи, у зв`язку з тим, що в Корсунь-Шевченківському районному суді Черкаської області призначений розгляд іншої справи, а окрім того ОСОБА_2 (представник) призваний ІНФОРМАЦІЯ_2 на військову службу по мобілізації (надано відповідну довідку. Розгляд справи відкладено до 24.11.2025.

24.11.2025 від керівника ФГ «Персть» Славінської Н.П. до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з тим, що військовослужбовець ОСОБА_2 відбув у відрядження до ІНФОРМАЦІЯ_3 для виконання службових обов`язків, тому не зможе прибути в судове засідання. Розгляд відкладено до 12.12.2025.

12.12.2025 від керівника ФГ «Персть» Славінської Н.П. до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з тим, що представник ФІГ «Персть» Козлов О.В. відбув у м. Черкаси для контролю спільного оповіщення представників ТЦК та Національної гвардії під час мобілізаційних заходів, тому брати участь у справі не може.

Виходячи з руху справи, підтвердженого наявними матеріалами, вбачається, що шість разів розгляд справи відкладався у зв`язку з неявкою представника позивача за умов належного повідомлення ФГ «Персть» про призначені дати судового засідання.

Позивач, як ініціатор спору, кожного разу звертаючись до суду з клопотаннями про відкладення розгляду, не висловлював прохання розглядати справу за відсутності їхнього представника, що передбачено положеннями процесуального закону, не розглядав можливості залучення іншого представника до участі у цій справі, не подавав заяв про участь у справі в режимі ВКЗ, хоча має кабінет в підсистемі Електронний суд. Усі клопотання підписані керівником ФГ «Персть» Славінською Н.П., яка також має право приймати участь під час розгляду справи.

Більше з тим, суд звертає увагу, що керівник ФГ «Персть» Славінська Н.П. сама повідомила суд про укладення ФГ «Персть» Договору №01-04/03/19 з Приватною правозахисною юридичною компанією «АлеКо» про правову допомогу, тобто позивач мав усі можливості для належного представництва інтересів у справі, проте не скористався ними.

При цьому суд зазначає, що сторона відповідача з`являлася в усі судові засідання, скористалися можливістю брати участь в режимі відеоконференцзв`язку як відповідач (з іншого суду), так і її уповноважений представник адвокат Заболотній В.М. (власними засобами), звертали увагу суду на неодноразові неявки представника від позивача.

Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до положень ст. 14 ЦПК України, в судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно з положеннями статей 43, 44 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Відповідно до положень ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до положень ст. 64 ЦПК України, представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Про припинення представництва або обмеження повноважень представника за довіреністю має бути повідомлено суд шляхом подання письмової заяви.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 11.03.2021 у справі №558/9/18, провадження №61-13892св20, законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Позивач, будучи обізнаним про можливість розгляду справи без участі, заяву про розгляд справи за відсутності представника ФГ «Персть» не подавав, затягував розгляд справи та позбавляв суд можливості ухвалити рішення по суті заявлених вимог.

Разом з тим, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга ст. 257 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції.

Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Отже, праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанови Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі №643/856/15-ц (провадження №61-8953св20), від 21 грудня 2020 року у справі №484/146/16-ц (провадження №61-3299св20).

Аналіз викладених вище норм ЦПК України, з урахуванням судової практики Верховного Суду, ЄСПЛ, встановлених обставин щодо належного повідомлення сторони позивача та реалізації позивачем процесуального права на участь у судових засіданнях, вказує, що позивачу та його представнику було відомо про судові засідання, призначені для розгляду справи по суті, та вони були неодноразово належним чином повідомленими про дати, час та місце проведення судових засідань. Керівник ФГ «Персть» є користувачем системи «Електронний суд», інший представник, окрім ОСОБА_2 , в судові засідання не направлявся.

Відтак, уповноважений представник позивача до суду повторно не з`явився без поважних причин, позивач заяви про розгляд справи за його відсутності або про його участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції в порядку ст. 212 ЦПК України до суду не подавав.

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

Під час розгляду питання суд враховує також висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, викладені у постанові від 03.04.2025 у справі 203/4777/20.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 ЦПК України, в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету.

При цьому питання повернення судового збору у разі залишення позову без розгляду регулюється ст. 142 ЦПК України. Вказаною нормою не передбачено повернення позивачу судового збору у разі повторного неприбуття позивача у судові засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності.

Так, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

З аналізу змісту ст.142ЦПК України та ст.7Закону України«Про судовийзбір» виходить, що у разі залишення позову без розгляду у разі повторної неявки позивача у судові засідання судовий збір, сплачений при його поданні, позивачу не повертається.

Керуючись ст. ст. 13, 43, 257, 261, 263, 353 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовну заяву Фермерського господарства «Персть» до ОСОБА_1 про визнання укладеною додаткової угоди про поновлення договору оренди землі на той самий строк і на тих же умовах залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.

Повний текст ухвали складено 19.12.2025.

Суддя О.Ю.Смовж