ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-з/753/243/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" грудня 2025 р. Суддя Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О., розглянувши заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про витребування доказів,

ВСТАНОВИВ:

16.12.2025 до суду електронними засобами зв`язку через систему «Електронний суд» надійшла заява Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про витребування доказів, у якій представник заявника просить:

1. Витребувати з Сьомої київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

2. Витребувати від Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації інформацію про склад сім`ї ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та інформацію про осіб, зареєстрованих за однією адресою зі спадкодавцем станом на дату смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_1 (далі - Позичальник) звернувся до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (далі - Заявник/Банк) з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг б/н від 10.04.2024. Також Позичальник підписав Паспорт споживчого кредиту від 10.04.2024. ІНФОРМАЦІЯ_1 Позичальник помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть. На момент смерті Позичальник не виконав взятих на себе зобов`язань, у зв`язку з чим за вищезазначеним договором залишилась заборгованість у загальному розмірі 100 000 грн. 05.11.2024 Банк звернувся з претензією кредитора до Сьомої київської державної нотаріальної контори, відповіді на яку не отримав. 17.03.2025 Банк звернувся з претензією кредитора до Восьмої київської державної нотаріальної контори, яка у листі від 03.04.2025 повідомила про залишення претензії кредитора без розгляду. 26.05.2025 Банк звернувся з претензією кредитора до Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори, яка у листі від 04.06.2025 повідомила Банку про перенаправлення претензії за належністю. 30.06.2025 Банк звернувся з претензією кредитора до Сьомої київської державної нотаріальної контори, яка у листі від 25.06.2025 та 17.07.2025 повідомила Банку, що нею було заведено спадкову справу після смерті Позичальника, однак не надала інформації про його спадкоємців. Без інформації про спадкоємців, у тому числі тих, хто проживав за адресою останнього місця реєстрації проживання померлого позичальника Банк позбавлений можливості захистити свої права та інтереси у судовому порядку, адже пред`явлення позову до невідомих осіб не допускається.

За правилами ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд розглянув заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи та дійшов висновку про її обґрунтованість з таких підстав.

Дослідивши заяву та додані документи, суддя приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що 10.04.2024 між АТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_1 укладено кредитний договір № б/н шляхом підписання заяви про приєднання до умов та правил надання послуг.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 помер.

Заявник неодноразово звертався до Київських державних нотаріальних контор з претензіями кредитора.

З відповіді Сьомої київської державної нотаріальної контори Банку поідомлено, що нею було заведено спадкову справу після смерті Позичальника, однак не надала інформації про його спадкоємців.

Відповідно до приписів Закону України «Про нотаріат» інформація про факт видачі свідоцтва, склад спадкового майна та спадкоємців, які прийняли спадщину, являє собою нотаріальну таємницю та кредитори спадкодавця не входять до переліку осіб, яким може бути надана така інформація.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Положеннями статті 95 ЦПК України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до частини четвертої статті 84 ЦПК України, суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому ст.ст. 116-118 ЦПК України.

Відповідно до частин першої-другої статті 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Згідно з частиною четвертою статті 116 ЦПК України забезпечення доказів до подання позовної заяви здійснюється судом першої інстанції за місцезнаходженням засобу доказування або за місцем, де повинна бути вчинена відповідна процесуальна дія.

Стаття 84 ЦПК України передбачає вчинення певних дій, виключно після відкриття провадження у судовій справі.

В свою чергу відкриттю провадження передує подання позовної заяви, оформленої у чіткій відповідності до вимог Цивільного процесуального кодексу України.

Зокрема, статтею 175 Цивільного процесуального кодексу України встановлено вимоги до відомостей, які повинні міститись в позовній заяві, зокрема це ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Як зазначалось вище, оскільки нотаріус не повідомив банк про коло спадкоємців, які прийняли спадщину, а також їх анкетні дані, банку невідома вищевказана інформація, тобто він позбавлений можливості вказати в позовній заяві відповідача (відповідачів).

Крім того, в позовній заяві повинно бути викладено зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Також, зміст частини першої статті 1282 Цивільного кодексу України визначає, що спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.

Проте, внаслідок відмови нотаріуса повідомити про видачу/невидачу свідоцтва про право на спадщину склад спадкового майна, частку кожного з спадкоємців, які прийняли спадщину, банк позбавлений можливості вказати в позовній заяві зміст та розмір позовних вимог.

Таким чином, банк позбавлений можливості звернутись до суду з позовом до спадкоємців позичальника ОСОБА_1 , оскільки банку невідомо коло спадкоємців, розмір спадкового майна та частки спадкоємців у спадщині, і як наслідок, банк позбавлений можливості звернутися із заявою про витребування доказів у порядку статті 84 ЦПК України в межах процедури відкритого судового провадження за його позовом.

Крім того, у спадкодавця можуть бути спадкоємці, які не звернулись із заявою про прийняття спадщини, однак фактично її прийняли. Такі особи можуть бути встановлені шляхом отримання інформації про осіб зареєстрованих за однією адресою зі спадкодавцем станом на дату смерті померлого - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Саме з метою визначення особи відповідача/відповідачів, через відсутність можливість самостійно з`ясувати цю інформацію, банк звернувся до суду із заявою про витребування відповідних доказів (відомостей) до подання позову, і вже за результатами отриманої інформації банком буде вирішуватись питання щодо звернення до суду з позовом, оформленим у відповідності до вимог статей 175, 177 ЦПК України, зокрема, із зазначенням даних щодо особи відповідача та розміру позовних вимог.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку що заява про витребування доказів шляхом витребування у Сьомої київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та витребування у Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації інформацію осіб, зареєстрованих за однією адресою зі спадкодавцем станом на дату смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 підлягає задоволенню.

В частині витребування інформації про склад сім`ї заява задоволенню не підлягає, оскільки такий документ не передбачений чинним законодавством.

Керуючись ст.ст. 116-119, 260 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про витребування доказів задовольнити частково.

У порядку забезпечення доказів витребувати у Сьомої київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У порядку забезпечення доказів витребувати у Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації інформацію осіб, зареєстрованих за однією адресою зі спадкодавцем станом на дату смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Стягувач Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк», , місцезнаходження 01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1-Д, адреса для листування 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 50, адреса електронної пошти , наявний електронний кабінет в системі «Електронний суд».

Боржник Сьома київська державна нотаріальна контора, , місце знаходження 02068, м. Київ, вул. А.Ахматової, 7/15, електронна адреса , наявний електронний кабінет в системі «Електронний суд».

Боржник Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, , місце знаходження 02068, м. Київ, вул. О. Кошиця, 11, електронна адреса , наявний електронний кабінет в системі «Електронний суд».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з дня винесення.

Підтвердження виконання ухвали направити на адресу суду (м. Київ, вул. Кошиця, 5-А, судді Заставенко М.О., справа № 753/26963/25).

Повний текст ухвали складено та підписано 18.12.2025.

Суддя М.О. Заставенко