У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 грудня 2025 року суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Хацько Н.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки зі спільного часткової власності в натурі та визнання право власності на новоутворений об`єкт нерухомості,

в с т а н о в и в:

До Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 в інтересах якого діє ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки зі спільного часткової власності в натурі та визнання право власності на новоутворений об`єкт нерухомості.

Відповідно до ч. 1ст. 187 ЦПК України, суддя відкриває провадження за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Проаналізувавши матеріали позовної заяви, суд прийшов до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху у зв`язку з тим, що подана без додержання вимог ст.ст.175,177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 УЦПК України позовна заява повинна містити дані про: 2) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3)зазначення ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Як вибачається з тексту позовної заяви адвокат Гайдамачук І.О. зазначає дані, як позивача ОСОБА_1 , при цьому в прохальній частині позову вимоги до відповідача ставить ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Також щодо відомостей про сплату судового збору зазначає, що позивачами ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 сплачений судовий збір, кожним окремо у сумі 1211,20 грн.

Таким чином, в позові необхідно визначити правовий статус ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 та зазначити їх дані, відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПУ України.

Як вбачається з позовних вимог ставить питання про виділення в натурі ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 частки житлового будинку

Разом з тим, суд зазначає, що поняття спільної часткової власності викладено в частині 1статті 356ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно у цілому, тобто спірний будинок з господарськими спорудами перебуває у спільній частковій власності сторін.

Згідно п.1.1 Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, яка затверджена Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України 18.06.2007 року № 55 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 6 липня 2007 року за № 774/14041, поділ та виділ частки в натурі здійснюється відповідно до законодавства з наданням висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна або висновку щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна.

У відповідності до ч. 1ст. 106 ЦПК України, учасники справи мають право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Позивачем не додано висновку фахівця щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна або висновку щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна.

Крім того, п 3 ч.3 ст.175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з пунктами 2, 9, 10 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, загальною сумою всіх вимог.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19, провадження № 12-36гс20, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі №907/9/17, провадження №12-76гс18).

Як вбачається з вимог позовної заяви позивач просить виділити в натурі житловий будинок та визнати право власності на житловий будинок.

Ціну позову в позовній заяві зазначена 121 000 грн., однак до матеріалів позовної заяви не додано доказі в обгрунтовання вартості нерухомого майно, який є предметом спору на час звернення з позовом до суду.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Національного стандарту №1 «Загальні Засади оцінки майна і майнових прав» №1440 від 10 вересня 2003 року ринкова вартість - це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Згідно частин 1, 2 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Суддя наголошує, що в позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю цього майна на момент звернення до суду. При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Так, згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Виходячи з оцінки вартості спірного майна позивачем сплачується, судовий збір відповідно до розрахунку вказаного у п. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» від 19.11.2024 № 4059-IX з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00грн.

Таким чином, до позовної заяви необхідно додати документи, які підтверджують дійсну вартості спірного майна на момент звернення до суду із позовною заявою, уточнити ціну позову та сплатити судовий збір відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» .

Крім того, необхідно звернути увагу, що до позову було додано квитанції про сплату судового збору, лише ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , про що і зазначено в тексті позовної заяви про долучення додатків.

Відповідно до ч.4 ст.175 ЦПК України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

В свою чергу в позові та до матеріалів справи позовної заяви не додано жодних доказів, які б підтверджували підстави звільнення ОСОБА_1 та ОСОБА_7 від сплати судового збору, відповідно до ст.5 ЗУ «Про судовий збір»

Згідно зі ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких умов, згідно з ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу термін для усунення недоліків, вказаних в ухвалі, та приведення заявлених вимог у відповідність з вимогами процесуального законодавства.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и л а:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки зі спільного часткової власності в натурі та визнання право власності на новоутворений об`єкт нерухомості - залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі судді - 10 днів з дня отримання даної ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява відповідно до ст. 185 ч. 3 ЦПК України буде визнана не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О.Хацько