БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 361/916/24
провадження № 2/361/2676/24
РІШЕННЯ

Іменем України

02 грудня 2025 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого суддіПетришин Н.М.,
за участю секретаряГриценко А.М.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів,-

в с т а н о в и в :

Стислий виклад позиції позивача

У січні 2024 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 про стягнення пені за несвоєчасну сплату аліментів. В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що сторони зареєстрували шлюб 30 липня 2011 року, від якого ІНФОРМАЦІЯ_1 народилася дочка ОСОБА_3 . Рішенням Броварського міськрайонного суду від 26 серпня 2014 року у справі № 361/3676/14-ц шлюб між сторонами розірвано. Рішенням Славутицького міського суду Київської області від 28 серпня 2015 року у справі № 377/881/15-ц з ОСОБА_2 стягнуто на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до її повноліття у розмірі 1/4 частини від усіх видів його доходів, щомісячно, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 13.08.2015. Виконавчий лист пред`явлено до виконання. Починаючи з квітня 2018 року по грудень 2023 року у відповідача утворилася заборгованість зі сплати аліментів у розмірі 268 698 грн. 79 коп. З наведених підстав, ОСОБА_1 просить стягнути з ОСОБА_2 пеню за прострочення сплати аліментів у розмірі 268 698,79 грн.

Заперечення відповідача

06 серпня 2024 року від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Защук В.В. надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти заявлених вимог, вважає їх не обґрунтованими, безпідставними і такими, що не підлягають задоволенню. В обґрунтування заперечень відповідач посилається на те, що надані позивачем письмові докази у вигляді розрахунку державного виконавця від 01.01.2024 є недостовірними у розумінні ч. 1 ст. 79 ЦПК України. У подальшому державним виконавцем здійснений перерахунок та видано інший розрахунок заборгованості від 01.05.2024, де вказано, що станом на січень 2024 року розрахована сума заборгованості зі сплати аліментів становила 167 625 грн. 32 коп. Відповідач вважає, що позивач для здійснення розрахунку пені враховував недостовірну суму розміру заборгованості як в цілому, так і щомісячно нараховану, що призводить до безпідставності і необґрунтованості позовних вимог про стягнення з відповідача пені за прострочення сплати аліментів у заявленому розмірі.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі

Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. від 08 лютого 2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

Відповідно до розпорядження керівника апарату суду Овдієнко Л.П. від 04.04.2025 щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 квітня 2025 року вищевказану цивільну справу передано на розгляд судді Петришин Н.М.

Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Петришин Н.М. від 18 квітня 2025 року справу прийнято до провадження судді та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Бойкініч Р.С. підтримали заявлені позовні вимоги у повному обсязі та просили позов задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Защук В.В. просила відмовити у задоволенні позову. Крім того, наголошувала на тому, що у випадку встановлення судом підстав для задоволення позовної заяви, адвокат підтримує подане до суду 11.12.2024 клопотання про зменшення розміру пені.

Обставини справи, що встановлені судом

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 30 липня 2011 року, ОСОБА_2 та ОСОБА_4 30 липня 2011 року зареєстрували шлюб, про що Виконавчим комітетом Великодимерської селищної ради Броварського району Київської області вчинено актовий запис № 24.

Від спільного шлюбу у сторін народилася дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить копія свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 06 грудня 2011 року Виконавчим комітетом Великодимерської селищної ради Броварського району Київської області.

Заочним рішенням Славутицького міського суду Київської області від 28 серпня 2015 року у справі № 377/881/15-ц (провадження № 2/377/358/15) з ОСОБА_2 стягнуто на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до її повноліття у розмірі 1/4 частини від усіх видів його доходів, щомісячно, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 13 серпня 2015 року.

Постановою державного виконавця відділу державної виконавчої служби Броварського міськрайонного управління юстиції Прокопченко Ж.Г. від 02 листопада 2015 року відкрито виконавче провадження № 49189987 на підставі виконавчого листа № 2/377/358/15, виданого 04.09.2015 Славутицьким міським судом Київської області.

Згідно наданого позивачем розрахунку заборгованості, складеного державним виконавцем Броварського відділу державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Сергієм Шевченком, заборгованість відповідача у вищевказаному виконавчому провадженні станом на 01.01.2024 становить 268 698,79 грн.

Відповідно до наданого відповідачем розрахунку заборгованості, складеного державним виконавцем Броварського відділу державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Сергієм Шевченком, заборгованість відповідача ОСОБА_2 у вищевказаному виконавчому провадженні станом на 01.05.2024, за змістом якого станом на січень 2024 року борг відповідача складає 167 625,32 грн., станом на квітень 2024 року 41 919,32 грн.

Згідно розрахунку заборгованості у виконавчому провадженні № 49189987 станом на 10.10.2024 борг у ОСОБА_2 відсутній.

Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права, що регулюють дані правовідносини

У ч. 1 ст. 2 ЦПК України закріплено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно ст. 180 Сімейного Кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

За змістом ч.1 ст.196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

У разі застосування до особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, заходів, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України «Про виконавче провадження», максимальний розмір пені повинен дорівнювати різниці між сумою заборгованості та розміром застосованих заходів примусового виконання, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України «Про виконавче провадження».

Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.

У Постанові Пленуму ВСУ №3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» закріплено, що передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Частиною 1 статті 192 СК України передбачено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця. Тобто, у разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки. Зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, а тому при розгляді спорів про стягнення на підставі ч. 1 ст. 196 СК України пені від суми несплачених аліментів, суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, встановити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - вирахувати розмір пені, виходячи з суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен з прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Такий висновок суду повністю узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 25 квітня 2018 року, провадження №14-37цс18.

Відповідно до положень Конвенції ООН про права дітей від 20 листопада 1989 року (ратифікована Україною Постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року №789-X11) дитина, з огляду на її фізичну й розумову незрілість вимагає спеціального захисту і турботи, включаючи належний правовий захист, як до, так і після народження.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки.

Враховуючи правову природу пені, яка є дієвим стимулом належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилося стягнення аліментів.

При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувалися.

Отже, неустойка (пеня) за один місяць рахується наступним чином: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість, а загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць).

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, висловленої у постанові від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц, провадження № 14-37 цс 18, пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою: ?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де: ?p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову; A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову; Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Приписами ч. 1 ст. 196 СК України встановлено, що максимальний розмір пені обмежується 100 % розміру заборгованості зі сплати аліментів.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 24 лютого 2025 року у справі № 206/4992/21 (провадження 61-12735сво23) зазначено, що положення ЦК України субсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин. Стягнення пені, передбаченої абзацом першим частини першої статті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. У СК України не передбачено випадків, коли вина платника аліментів виключається. У такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів.

Тобто відповідач зобов`язаний довести відсутність його вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів і сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України.

При цьому стягнення пені, передбаченої абзацом першим частини першої 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти.

Посилаючись на вищевказані положення закону, ОСОБА_1 просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 пеню за прострочення сплати аліментів на утримання дочки ОСОБА_3 у розмірі 268 698,79 грн., що утворилася за період з квітня 2018 по грудень 2023 року.

На підтвердження заявлених вимог позивач посилалася розрахунок заборгованості, складений державним виконавцем Броварського відділу державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Сергієм Шевченком станом на 01.01.2024.

Відповідач на спростування заявлених ОСОБА_1 вимог надав до суду розрахунок заборгованості, складений цим же державним виконавцем, згідно якого борг відповідача ОСОБА_2 у вищевказаному виконавчому провадженні № 49189987 станом на 01.05.2024 складає 167 625,32 грн., станом на квітень 2024 року 41 919,32 грн.

Позивачем не надано до суду інших належних доказів на спростування вищевказаного розрахунку, обґрунтувань щодо невірного розрахунку, проведеного державним виконавцем, чи контррозрахунку суми боргу та відповідно розміру пені.

Також судом з`ясовано, що станом на 10.10.2024 заборгованість у відповідача ОСОБА_2 зі сплати аліментів на утримання дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відсутня, що підтверджується наявним у матеріалах справи розрахунком заборгованості станом на 10.10.2024.

За вищевказаних обставин, суд бере до уваги розрахунок заборгованості державного виконавця у виконавчому провадженні № 49189987 станом на 01.05.2024, де борг складає 167 625,32 грн.

Щодо аргументів відповідача про необхідність зменшення пені, суд дійшов такого висновку.

У частині першій статті 196 СК законодавець визначив максимальну межу для пені, передбачивши, що розмір пені не повинен перевищувати розміру заборгованості, на яку вона нараховується.

Окрім цього у сфері судового розсуду перебуває вирішення питання про зменшення пені (ч. 2 ст. 196 СК).

Тобто алгоритм визначення розміру пені, який підлягає стягненню на користь одержувача аліментів, полягає в наступному: спочатку, з урахуванням максимальної межі, визначається пеня; після цього з`ясовується чи є підстави для її зменшення. При вирішенні питання про стягнення пені (стаття 196 СК) законодавець надає суду право зменшувати розмір пені, а не звільняти платника аліментів від її сплати.

Тлумачення частини другої статті 196 СК свідчить, що в ній не передбачено вимог щодо обов`язкової наявності одночасно двох підстав, атому достатнім для зменшення неустойки може бути наявність лише однієї з них. Суд при вирішенні питання про зменшення розміру неустойки враховує матеріальний та/або сімейний стан платника аліментів.

Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити матеріальний та/або сімейний стан платника аліментів як підстав для зменшення розміру пені. Такий матеріальний та/або сімейний стан платника аліментів має доводитися платником на момент коли відбулося прострочення чи повна несплата аліментів.

Визначення справедливого та розумного розміру пені при застосуванні конструкції зменшення розміру пені належить до суддівського розсуду. Суд має забезпечити, щоб зменшення пені не порушувало права одержувача аліментів, але водночас не створювало надмірного фінансового навантаження для платника аліментів. Пеня має бути співрозмірною з правопорушенням (зокрема, прострочення, невиконанням зобов`язань, наявність/відсутність часткової оплати). Розмір пені має залишатися співрозмірним із розміром основного зобов`язання, тому суд не може зменшувати пеню до такої міри, що виключала б її роль як «стимулу» для своєчасного виконання аліментних зобов`язань.

Подібний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду: від 02 квітня 2025 року у справі 725/4115/21 (провадження № 61-7782св24), від 18 квітня 2025 року у справі № 932/541/23 (провадження № 61-185св25) та інші.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, відповідачем ОСОБА_2 в обґрунтування клопотання про зменшення розміру пені за несплату аліментів долучено до матеріалів справи, зокрема, копії свідоцтва про шлюб від 01.11.2014, свідоцтва про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , Актів обстеження матеріально-житлових умов проживання від 15.04.2018, 28.02.2019, Акт № 82 відвідування сім`ї/особи від 19.04.2018, Довідок Великодимерської селищної ради Броварського району Київської області № 455 від 28.02.2019, № 1349 від 24.06.2019, Акту № 3 обстеження умов проживання, листів Управління соціального захисту населення Бобровицької районної державної адміністрації Чернігівської області № Р-162/01-21 від 11.11.2019, № 135 від 17.02.2020, Боргового попередження, адресованого ОСОБА_6 № 1/213 від 01.04.2019, ухвали Броварського міськрайонного суду Київської області від 15.03.2019 у справі № 361/2328/18, судового наказу Броварського міськрайонного суду Київської області у справі № 361/2328/18 щодо стягнення з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання дочки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , і сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у розмірі 1/3 частини заробітку боржника, постанови про відкриття виконавчого провадження № 58943984 за вищевказаним судовим наказом № 361/2328/18, та інших постанов державного виконавця, винесених в межах даного виконавчого провадження; розрахунку заборгованості зі сплати аліментів у виконавчому провадженні № 58943984 на суму 296 329,20 грн.; Висновку органу опіки та піклування про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_6 стосовно малолітніх дітей ОСОБА_5 та ОСОБА_3 ; постанови про скасування заходів примусового виконання від 26.09.2024 у межах виконавчого провадження № 49189987, якою скасовано такі заходи з виконання виконавчого листа № 2/377/358/15 від 04.09.2015.

Суд бере до уваги вищевказані докази, зокрема те, що відповідач має на утриманні двох малолітніх дітей ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , матір яких ОСОБА_6 не сплачує аліменти на їх утримання та має борг з несплати аліментів.

Крім того, станом на 10.10.2024 борг у виконавчому провадженні № 49189987 у ОСОБА_2 відсутній, заходи з примусового виконання виконавчого листа № 2/377/358/15 від 04.09.2015 державним виконавцем скасовані.

З огляду на все вищевикладене, з урахуванням сімейного стану відповідача, суд дійшов висновку про наявність достатніх правових підстав для зменшення розміру пені за несплату аліментів за виконавчим листом, виданим Славутицьким міським судом Київської області на підставі рішення суду від 28 серпня 2015 року у справі № 377/881/15-ц.

Виходячи з засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає за доцільне визначити розмір пені за несплату аліментів за період з квітня 2018 року по грудень 2023 року у виконавчому провадженні № 49189987 у розмірі 80 000 гривень, що на думку суду, є достатнім для стимулювання належного виконання відповідачем обов`язку щодо подальшої сплати аліментів.

Відтак, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову та стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 пені за прострочення сплати аліментів за період з квітня 2018 року по грудень 2023 року у розмірі 80 000 гривень.

Щодо судових витрат

Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Враховуючи ті обставини, що позивач звільнена від сплати судового збору, стягненню з відповідача на користь держави підлягає судовий збір у розмірі 1 211,20 грн.

На підставі викладеного, а також керуючись ст. ст. 141, 180, 181, 182, 184, 191, 196 СК України, ст. ст. 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 пеню за несвоєчасну сплату аліментів у розмірі 80 000 (вісімдесят тисяч) гривень.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 1211,20 гривень.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лишу вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_4 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Суддя Наталія ПЕТРИШИН