Справа № 368/1497/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" грудня 2025 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого Шевченко І.І.

за участю секретаря Назаренко А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кагарлик цивільну справу в спрощеному позовному провадженню за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

До Кагарлицького районного суду Київської області звернувся ОСОБА_1 із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

29 вересня 2025 року у даній цивільній справі було винесено судове рішення.

Однак, при винесенні повного тексту судового рішення було зроблено описку у резолютивній частині тексту рішення щодо дати народження відповідача, а саме: вказано « ІНФОРМАЦІЯ_1 », а необхідно « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду. Заяв та клопотань не надходило.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, будучи належним чином повідомлена про час та місце судового розгляду. Заяв та клопотань не надходило.

Розгляд справи відбувається відповідно до вимог ст. 247 ч. 2 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

В провадженні Кагарлицького районного суду Київської області перебувала на розгляді цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Рішенням Кагарлицького районного суду Київської області від 29 вересня 2025 року було позов задоволено.

Проте, у резолютивну частину рішення невірно зазначено дата народження відповідача, а тому необхідно внести зміни, а саме: необхідно вірно дату народження відповідача: а саме: « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Відповідно до ч.1 ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму про виправлення описки в ухвалі суду від 16 листопада 2016 року "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Отже, законом передбачені випадки, коли недоліки рішення суду можуть бути усунені тим самим судом, що його ухвалив.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення.

При цьому, Верховний Суд, в рамках справи № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття.

В рішеннях Європейського суду з прав людини наголошується на тому, що правосуддя має не тільки чинитися, також має бути видно, що воно чиниться. На кону стоїть довіра, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. (рішення ЄСПЛ у справі "Де Куббер проти Бельгії" від 26.10.1984 та рішення ЄСПЛ у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії" від 28.10.1998). Якщо помилка національного суду щодо питань права або факту є настільки очевидною, що її можна кваліфікувати як "явну помилку" (тобто помилку, якої б не міг припуститися розумний суд) вона може порушити справедливість провадження (справа "Хамідов проти Росії").

Виходячи з правової позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Отже, виправлення допущених у рішенні описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цих судових рішень.

Суд вважає за необхідне виправити у резолютивній частині повного тексту судового рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 29.09.2025 суду допущену описку.

Враховуючи викладене, керуючись ст.. 269 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Виправити допущену у резолютивній частині повного тексту судового рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 29.09.2025 року по справі № 368/1497/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та вважати правильною датою народження відповідача ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалу суду може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 17.12.2025 року.

Суддя І.І. Шевченко