Справа № 643/5345/25
Провадження № 2-с/643/236/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.12.2025

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Олійник О.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу виданого за заявою Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за комунальні послуги з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 .

ВСТАНОВИВ:

08 квітня 2025 року Московським районним судом міста Харкова видано судовий наказ за заявою Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за комунальні послуги з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 .

11 грудня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Салтівського районного суду міста Харкова із заявою про скасування зазначеного судового наказу із посиланням на те, що судовий наказ є незаконним та таким, що підлягає скасуванню оскільки сума заборгованості не відповідає дійсності, послугами він не користувався.

Суд, дослідивши заяву про скасування судового наказу та долучені матеріали, приходить наступного висновку.

Як вбачається з процесуальних документів, 08 квітня 2025 року Московським районним судом міста Харкова прийнято судовий наказ за заявою Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за комунальні послуги з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 .

Вказаний судовий наказ набрав чинності 13 серпня 2025.

09 грудня 2025 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про скасування судового наказу.

Ухвалою Салтівського районного суду міста Харкова від 10.12.2025 року заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернуто без розгляду.

11 грудня 2025 року ОСОБА_1 вдруге подав до суду заяву про скасування судового наказу.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

Частиною 5 статті 170 ЦПК України передбачено, що до заяви про скасування судового наказу додається, зокрема, клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Згідно з ст. 120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Проте, як вбачається з ухвали Салтівського районного суду міста Харкова від 10.12.2025 року ОСОБА_1 вже звертався 09 грудня 2025 року із заявою про скасування судового наказу Московського районного суду м. Харкова по справі № 643/5345/25, яку йому було повернуто без розгляду. Ухвала набрала законної сили 10.12.2025 року.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Права і свободи людини і громадянина захищаються судом (статті 55 Конституції України).

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Статтею 129 Конституції України визначено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Відповідно до ч. 1 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 09 листопада 2021 року 2019 у справі № 214/5505/16 (провадження № 14-74цс21) зазначила, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Частиною 2 статті 171 ЦПК України передбачено, що заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Враховуючи, що ОСОБА_1 пропустив процесуальний строк звернення до суду із заявою про скасування судового наказу та не подав клопотання про поновлення пропущеного строку, суд на підставі ч. 2 ст. 171 ЦПК України повертає її заявнику.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.126, 170, 171, 260 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу виданого за заявою Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за комунальні послуги з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 - повернути без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя - О.О. Олійник