ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2025 року

м. Харків

справа № 953/6432/24

провадження № 22-ц/818/4832/25

Харківській апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Тичкової О.Ю.

суддів Маміної О.В., Пилипчук Н.П.

сторони справи:

позивач Акціонерне товариство «Сенс Банк»

відповідач ОСОБА_1

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Підодвірного Тараса Івановича, який діє в інтересах ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Харкова від 23 липня 2025 року в складі судді Бородіної Н.М.,-

ВСТАНОВИВ:

В липні 2024 року представник позивача Акціонерного товариства «Сенс Банк» звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором №631799641 у розмірі 40660,05 грн, а також судові витрати.

Позов мотивовано тим, що що 16.09.2021 року між АТ «Альфа-Банк» (на теперішній час змінена назва на АТ «Сенс Банк») та відповідачем ОСОБА_1 було укладено договір про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії № 631799641. Відповідно до умов кредитного договору банк зобов`язувався надати позичальнику кредит, а позичальник зобов`язувався в порядку та на умовах, визначених кредитним договором повертати кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати комісію та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах, що передбачені кредитним договором. Умовами кредитного договору передбачено, що у випадку невиконання позичальником умов договору останній зобов`язаний достроково виконати всі боргові зобов`язання перед Банком протягом 30 (тридцяти) календарних днів з дня отримання від Банку інформації. Банк належним чином виконав свій обов`язок щодо надання Позичальнику кредиту. Водночас Позичальник своїх зобов`язань за Кредитним договором належним чином не виконав, внаслідок чого утворилась заборгованість за Кредитним договором, яка станом на 25.10.2023 року становить 40660,05 грн, з яких 27170,92 грн прострочене тіло кредиту, 8120,19грн відсотки за користування кредитом , 5107,39 грн тіло кредиту, 261,55 грн відсотки за прострочене тіло кредиту, яку позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 23 липня 2025 року позов Акціонерного товариства «Сенс-Банк» задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «Сенс-Банк» заборгованість за кредитним договором від 16.09.2021 року у розмірі 38535 грн. 46 коп., а також витрати по сплаті судового збору в сумі 2295 грн. 70 коп.

В іншій частині, в задоволені позову відмовлено.

Рішення суду мотивовано тим, що позивачем надані належні та допустимі докази укладення кредитного договору. Разом з тим, нарахована заборгованість комісії розрахунково-касове обслуговування сума не підлягає стягненню та підлягає вирахуванню із загальної суми заборгованості, оскільки відповідна умова кредиту є нікчемною відповідно до частин 1 та 2 статті 11, частини 5 статті12 Закону України «Про споживче кредитування».

Не погодившись з рішенням суду Підодвірного Т. І., який діє в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій посилаючись на незаконність, необґрунтованість рішення, прийнятого з порушенням норм матеріального і процесуального права просив рішення скасувати та ухвалити нову постанову, якою відмовити в задоволені позову в повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що позивач не надав належних та допустимих доказів отримання перерахування Банком коштів та отримання їх Відповідачем. Надана Банком Виписка по рахунку кредитної карти створена у Word -форматі, без підпису відповідальної особи. Вказана виписка не містить інформації про встановлення Відповідачеві кредитного ліміту 16.09.2021 року, тому не є належним доказом у справі. Розрахунок заборгованості поданий позивачем, також не містить інформації про встановлення кредитного ліміту. У матеріалах справи наявний протокол створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 13.07.2024 року. Як вбачається із вказаного протоколу, електронним підписом було підписано zip архів, під назвою Назва файлу без підпису: 631799641 ОСОБА_1 .zip. Розмір файлу без підпису: 2.5 МБ, підписаний ОСОБА_2 . Тому, судячи із розміру та назви файлу, матеріали судової справи містять підпис лише архіву, а не договору кредиту.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги в межах вимог, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, що за змістом копії акцепту пропозиції на укладення угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії, АТ «Альфа-Банк» прийняв пропозицію ОСОБА_1 на укладення угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії, яка є невід`ємною частиною договору про банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк». З акцепту вбачаються умови відкриття Відновлюваної кредитної лінії, а саме: найменування продукту: «RED», мета Кредиту для особистих потреб, сума встановленої Кредитної лінії складає 0,00 грн, максимальний ліміт Кредитної лінії у розмірі 200 000 грн. Процентну ставку за користування коштами відновлювальної кредитної лінії при вчиненні торгових операцій встановити 0.01% та/або операцій зняття коштів готівкою пропоновано встановити у розмірі 37 % річних. Обов`язковий мінімальний платіж запропоновано встановити у розмірі 10% від суми загальної заборгованості за кредитною лінією, але не менше 50 грн (а.с.21-22).

Згідно довідки б/н про систему гарантування вкладів фізичних осіб та паспорт споживчого кредиту, підписаний 16.09.2021 року ОСОБА_1 (ідентифікатор 8958), за умовами якого тип кредиту - кредитування рахунку; мета отримання кредиту - споживчі цілі, максимальна сума ліміт кредиту - 200 000 грн; строк кредитування - 12 з можливістю пролонгації дії відновлювальної кредитної лінії на новий строк за умови дотримання клієнтом умов договору; розрахунковий період дорівнює одному місяцю; тип картки - «VISA Platinum» неіменнна/іменна; строк внесення платежу - до 30 числа кожного місяця, наступного за місяцем відкриття картки; сума щомісячного платежу 811 грн.; орієнтовна реальна річна процентна ставка 21,65%; абсолютне значення подорожчання кредиту - 133 грн; кількість та розмір платежів, періодичність внесення - щомісячно, не менше розміру обов`язкового мінімального платежу - 10% від суми загальної заборгованості за кредитною лінією, мінімум 50 грн; штрафи за прострочення внесення суми мінімального платежу, одноразово за кожний факт вчинення прострочення 100 грн в день вчинення прострочення, 300 грн в разі, якщо сума прострочення заборгованості не погашено протягом 5 робочих днів (а.с. 20-21).

В довідці про ідентифікацію АТ «Сенс Банк» зазначається, що клієнт ОСОБА_1 ідентифікував за номером телефону НОМЕР_1 в АТ «Сенс Банк» з одноразовим ідентифікатором 7726 (а.с.37)

Як вбачається з у ОСОБА_1 станом на 25.10.2023 року існує заборгованість за кредитом №631799641 в розмірі 40660,05 грн, з яких 27170,92 грн прострочене тіло кредиту, 8120,19грн. відсотки за користування кредитом , 5107,39 грн. тіло кредиту, 261,55 грн. відсотки за прострочене тіло кредиту (а.с.18) .

12.08.2022 року позачерговими загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» прийнято рішення про зміну найменування АТ «Альфа-Банк» на АТ «Сенс Банк». Запис про найменування АТ «Сенс Банк» внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб -підприємців та громадських формувань 30.11.2022. Вказані обставини підтверджені копією протоколу загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства «Альфа-Банк» від 12.08.2022 та копією Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань станом на 30.11.2022 року.

15.07.2024 року АТ «Сенс Банк» направив на адресу ОСОБА_1 досудову вимогу про виконання договірних зобов`язань, в якій вимагає впродовж 30 календарних днів з моменту отримання письмової вимоги Банку, але в будь-якому випадку не пізніше 35 календарних днів з моменту надсилання даної вимоги, усунути порушення умов кредитного договору та погасити заборгованість в розмірі простроченого боргу, у випадку невиконання, - достроково повернути кредит у повній непогашеній сумі та сплатити всі нараховані і несплачені проценти за користування кредитом, комісії, а саме 40660,05 грн (а.с.38).

Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).

Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ «Акцент-Банк»).

Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.

За змістом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.

Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Відповідно до положень ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частини перша, третя статті 77, частина друга статті 78 ЦПК України).

Колегія суддів прийшла до висновку, що в матеріалах справи відсутній електронний підпис ОСОБА_1 в акцепті пропозиції на укладання угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії відсутній.

Також Довідка про ідентифікацію клієнта ОСОБА_1 містить дату 12.06.2021 з одноразовим ідентифікатором 7726, проте, в позовній заяві ТОВ «Сенс Банк» вказав дату укладання договору 16.09.2021. Паспорт споживчого кредиту містить одноразовий ідентифікатор 8958.

Вказані обставини, на переконання суду, викликають обґрунтовані сумніви щодо підтвердження наміру відповідача на укладання договору.

Наданий позивачем «Паспорт споживчого кредиту», де також зазначені процентні ставки та інші відомості щодо кредиту, не означає укладення договору про споживчий кредит, оскільки ознайомлення з паспортом споживчого кредиту, його підписання споживачем не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми та погодження умов ( див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 23.05.2020 по справі № 393/126/20).

Крім цього, матеріали справи не містять письмових доказів на підтвердження факту отримання ОСОБА_1 кредитних коштів за вказаним у позові кредитним договором від 16.09.2021 року.

Також долучений до матеріалів цивільної справи розрахунок заборгованості та довідка про ідентифікацію особи є роздруківками, які не містять ані печатки Банку, ані підпису посадової особи Банку, тобто надані документи не відповідають положенням Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні».

Доданий до позовної заяви розрахунок заборгованості за кредитним договором є внутрішнім документом фінансової установи, не відображає за якою процентною ставкою було нараховано заборгованість зі сплати процентів. Доданий до позовної заяви розрахунок заборгованості за кредитним договором не є належним та допустимим доказом розміру заборгованості відповідача за кредитом перед Банком.

Доказами, що підтверджують наявність заборгованості та її розмір, є первинні документи, оформлені відповідно до ЗУ «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність».

Згідно з указаними положеннями закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі.

Відповідно до п. 5 Положення про організацію оперативної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління НБУ від 18 червня 2003 року № 254, п. 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління НБУ від 04 липня 2018 року № 75, виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту.

Виписка по картковому рахунку може бути належним доказом щодо заборгованості відповідача за тілом кредиту, яка повинна досліджуватися судами у сукупності з іншими доказами.

Отже належним доказом, який підтверджує заборгованість клієнта, є виписка з банківського рахунку.

Надана позивачем виписка по рахунку ОСОБА_1 за період з 16.09.2021 року по 25.10.2023 року свідчить про те, що відповідач отримував кредитні кошти, користувався кредитним лімітом та виконував зобов`язання щодо їх повернення.

Судова колегія відхиляє доводи апелянта з приводу того, що зазначена виписка не є належним доказом у справі, оскільки у суду немає сумнівів у достовірності зазначеного доказу.

Оскільки матеріали справи не містять підтверджень того, що ОСОБА_1 прийняв пропозицію укласти кредитний договір, тому за відсутності належних та допустимих доказів погодження умов договору, Банк має право вимагати захисту своїх прав шляхом стягнення з відповідача фактично отриманої та не повернутої суми кредитних коштів.

Зазначений висновок відповідає правовому висновку викладеному Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 03 липня 2019 року у справі №342/180/17-ц (провадження №14-131цс19).

Згідно даних виписки по рахунку відповідач отримав 21700 грн. Водночас Банк на регулярній основі стягував комісію та відсотки за користування кредитом, про нарахування яких сторони у встановленому порядку не домовились. Без урахування безпідставно нарахованих комісій та процентів боржник повернув Банку 66 834,22 грн. Тому підстави для стягнення заборгованості за кредитним договором у зазначеному в позові розмірі відсутні. Проте суд зазначені обставини не встанови та ухвалив помилкове рішення про часткове задоволення позову.

Відповідно до ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Оскільки доводи апеляційних скарг є обґрунтованими, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду скасуванню з ухваленням у справі нового судового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Згідно частини 13 статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанцій, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки апеляційну скаргу ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 задоволено, тому з ТОВ «Сенс банк» на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір у розмірі 4542,00 грн за подачу апеляційної скарги.

Керуючись ст. 367, 369, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Підодвірного Тараса Івановича, який діє в інтересах ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Київського районного суду м. Харкова від 23 липня 2025 року скасувати та ухвалити нове.

У задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства «Сенс Банк» відмовити .

Стягнути з Акціонерного товариства «Сенс «Банк» на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 4542 (чотири тисячі п`тсот сорок дві) грн.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складений 19.12.2025.

Головуючий О. Ю. Тичкова

Судді О.В. Маміна

Н.П. Пилипчук