ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 689/1215/25

Провадження № 22-ц/820/2633/25

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Талалай О. І. (суддя-доповідач), Корніюк А. П., П`єнти І. В.

розглянув у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 05 листопада 2025 року (суддя Соловйов А. В.) про повернення зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до Приватно-орендного підприємства «Колос», Головного управління Держгеокадастру в Хмельницькій області, ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Хмельницького районного нотаріального округу Гребеннікова Олена Іванівна, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та повернення земельної ділянки.

Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, суд

у с т а н о в и в :

У провадженні Ярмолинецького районного суду Хмельницької області перебуває цивільна справа № 689/1215/25 (провадження 2/689/439/25) за позовом Приватно-орендного підприємства «Колос» до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Хмельницького районного нотаріального округу Гребеннікова Олена Іванівна, про переведення прав покупця за договором.

Ухвалою Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 07 серпня 2025 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 18 вересня 2025 року до участі у справі залучено в якості співвідповідача ОСОБА_1 .

13 жовтня 2025 року ОСОБА_1 подав зустрічну позовну заяву до Приватно-орендного підприємства «Колос», Головного Управління Держгеокадастру в Хмельницькій області, ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Хмельницького районного нотаріального округу Гребеннікова Олена Іванівна, про визнання відсутнім права оренди, усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.

Ухвалою Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 15 жовтня 2025 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для надання оригіналу документа, що підтверджує зарахування сплаченого за подання зустрічної позовної заяви судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, а також ідентифікуючих даних відповідача ОСОБА_2 , його місця проживання.

На виконання ухвали суду від 15 жовтня 2025 року ОСОБА_1 надав документ на підтвердження сплати судового збору і повідомив фактичне місце проживання відповідача, про неможливість самостійно з`ясувати зареєстроване місце проживання ОСОБА_2 та клопотав перед судом про з`ясування цієї інформації.

Ухвалою Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 05 листопада 2025 року зустрічну позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу на підставі частини 3 статті 185 ЦПК України.

ОСОБА_1 , не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, в апеляційній скарзі просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Посилається на порушення норм процесуального права. Вважає, що він виконав вимоги ухвали суду від 15 жовтня 2025 року. На виконання ухвали суду подав клопотання про усунення недоліків, в якому зазначив про те, що йому невідомо зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 , вказавши при цьому його фактичне місце проживання, що повністю відповідає приписам частини 9 статті 28 ЦПК України. Зазначає, що суд наділений повноваженнями отримати відомості про зареєстроване місце проживання відповідача з відповідних реєстрів.

Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.

Апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до пунктів 3, 4 частини 1 статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Повернення зустрічної позовної заяви позивачу суд мотивував тим, що в наданий судом строк позивач не в повній мірі усунув недоліки, вказані в ухвалі суду від 15 жовтня 2025 року.

Колегія суддів з таким висновком суду не погоджується.

Доводи апеляційної скарги заслуговують на увагу з таких підстав.

У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина 1 статті 5 ЦПК України).

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа не може бути безпідставно позбавлена права на звернення до суду за захистом свого порушеного права, оскільки це буде порушенням права на справедливий суд.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, наданих сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

У справі «Bellet v. France» («Белле проти Франції», рішення від 04 грудня 1995 року), Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить гарантії справедливого судочинства, одним із аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним але і реальним (Рішення суду з прав людини De Geouffre de la Pradelle v. France // Series A N 253-В).

Вимоги до форми та змісту позовної заяви визначені статтями 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною 1 статті 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження, суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 ЦПК України.

Частинами 1, 2, 3 статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу, в якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Залишаючи зустрічну позовну заяву ОСОБА_5 без руху, суд першої інстанції посилався на відсутність оригіналу документа, що підтверджує зарахування сплаченого судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України у справі № 689/1215/25, а також незазначення позивачем жодних вимог до відповідача ОСОБА_2 , його ідентифікуючих даних та місця проживання.

На виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху ОСОБА_5 надав платіжну квитанцію № 4347-1820-8026-6436 від 27 жовтня 2025 року про сплату судового збору в розмірі 1523,54 грн і повідомив фактичне місце проживання відповідача ОСОБА_2 , неможливість самостійно з`ясувати його зареєстроване місце проживання та клопотав перед судом про з`ясування цієї інформації.

Згідно з частиною 8 статті 187 ЦПК України суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25 січня 2024 року у справі № 320/14843/23 виснувала, що неповнота, навіть очевидна з точки зору професійного судді, з якою позивач обґрунтував позовні вимоги, в тому числі й щодо правової підстави позову, а також ненадання доказів на підтвердження позовних вимог не можуть бути підставою для залишення позовної заяви без руху та повернення позовної заяви позивачу в подальшому.

Незаявлення позовних вимог до відповідача ОСОБА_2 не може бути підставою для повернення позовної заяви.

Позивач розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

З урахуванням наведеного повернення позовної заяви з підстав, наведених судом першої інстанції, є формальним та сумнівним з точки зору дотримання права позивача на доступ до правосуддя, гарантованого йому національним та європейським законодавством.

Тому заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги про постановлення помилкової ухвали.

З огляду на викладене ухвалу суду першої інстанції необхідно скасувати і направити справу для продовження розгляду до Ярмолинецького районного суду Хмельницької області.

Керуючись статтями 374, 379, 382, 384 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 05 листопада 2025 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту її підписання, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 15 грудня 2025 року.

Суддя-доповідач О. І. Талалай

Судді А. П. Корніюк

І. В. П`єнта