ЛУГИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 281/608/25
Провадження по справі № 2/281/384/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2025 року селище Лугини

Суддя Лугинського районного суду Житомирської області Данчук В. В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Коростенського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення батьківства,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з указаним позовом.

Ухвалою Лугинського районного суду Житомирської області від 11.11.2025 року позовну заяву залишено без руху і надано позивачеві строк для усунення недоліків 5 (п`ять) днів з дня отримання ухвали.

Згідно резолютивної частини зазначеної ухвали позивач був попереджений судом, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Копія ухвали направлялась позивачу на дві адреси, які вказані у позовній заяві, а саме: на адресу реєстрації позивача: АДРЕСА_1 , яку позивач отримав 15.11.2025 року згідно поштового повідомлення та на адресу фактичного проживання: АДРЕСА_2 , де конверт з ухвалою суду було повернуто на адресу суду без вручення позивачу з відміткою Укрпошта «адресат відсутній».

Судом надсилалася указана ухвала до електронного кабінету представника - адвоката Антонюка Віктора Олександровича (відповідно до довідки документ доставлено до електронного кабінету 13.11.2025 року).

Відповідно до п. 1, 2, 5 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день вручення судового рішення під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Тойшлер проти Германії» від 04 жовтня 2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Верховний Суд в ухвалі від 17 листопада 2022 року у справі №560/5541/20 сформулював висновок: байдужа поведінка учасника справи, що виявляється, зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи. Витративши значні ресурси, Україна створила інформаційне поле, де зацікавлена особа легко знайде інформацію про судову справу. Функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема «Електронний кабінет» ЄСІТС. Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі та з мінімальними витратами. Тобто держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд.

Позивач знаючи про те, що до суду нею подано позовну заяву до ОСОБА_2 , Коростенського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення батьківства жодного разу не цікавилася проходженням її в суді.

У встановлений строк позивач недоліки позовної заяви не усунув, на ухвалу суду від 11.11.2025 року ніяким чином не відреагувала.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

З огляду на зазначене та керуючись ст. 185 ЦПК України суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Коростенського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення батьківства повернути позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її складення до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В. В. Данчук