Справа № 296/9843/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" листопада 2025 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі головуючого судді Шкирі В.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення та поновлення на роботі, -

В С Т А Н О В И В :

04.10.2023 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради, зі змісту якого просить визнати незаконним та скасувати наказ №133-К від 15.09.2023 Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради про його звільнення та поновлення на роботі.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 15.09.2023 заступником генерального директора КП «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради видано наказ №133-К, про звільнення його старшого адміністратора у зв`язку з систематичним невиконанням без поважних причин обов`язків покладених трудовим договором п. 3 ст. 40 КЗпП України.

Підставою для звільнення слугували два накази про оголошення догани ОСОБА_1 : наказ №01-Д від 03.07.2023 та наказ №02-Д від 14.07.2023.

Позивач вважає, що наказ №133-К від 15.09.2023 підлягає скасуванню, оскільки він трудову дисципліну не порушував, свої трудові обов`язки виконував сумлінно, правила внутрішнього розпорядку не порушував.

Незаконність наказів про оголошення догани позивач оскаржив в іншому судовому провадженні №296/9565/23.

18.11.2025 позивач подав заяву про збільшення позовних вимог та просив суд стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Сторони чи їх представника в судове засідання не з`явилися, були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи..

Представник відповідача просив відкласти розгляд справи обгрунтовуючи таку необхідність тим, що у справі де позивач оскаржив догани №296/9565/23 подано касаційну скаргу та клопотання про зупинення виконання рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 20.05.2025 та постанови Житомирського апеляційного суду від 20.10.2025, яке не розглянуто судом.

Суд вважав за необхідне відмовити представнику відповідача в задоволенні клопотання про відкладення розгляду цієї справи оскільки, суд маючи повний доступ до Єдиного державного реєстру судових рішень встановив, що 18.11.2025 Верховний суд відмовив у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 20 травня 2025 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 20 жовтня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради про визнання незаконними та скасування наказів. Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Верховний Суд у постановах від 13 листопада 2020 року у справі№ 359/5348/17 (провадження № 61-18620св19), від 08 грудня 2021 року у справі № 369/10161/19 (провадження № 61-3468св21) зазначив, що якщо сторони чи їх представники, чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторони чи її представника, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні

Суд вважає, що наявних у справі матеріалів у цій справі, достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, та не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті.

У зв`язку з розглядом справи за відсутності всіх учасників справи в порядку спрощеного провадження, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Враховуючи диспозитивність судового процесу та з врахуванням права позивача самостійно розпоряжатися своїми правами щодо предмета спору, суд вважав за можливе не надавати юридичну оцінку заяві позивача від 18.11.2025 про збільшення позовних вимог, а залишити її без позгляду, як про те клопоче позивач.

Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, встановив наступні обставини та визначив відповідно до них правовідносини.

Наказом Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради від 15.09.2023 позивача ОСОБА_1 звільнено з посади старшого адміністратора у зв`язку з систематичним невиконанням без поважних причин обов`язків покладених трудовим договором п. 3 ст. 40 КЗпП України. Підставою вказано: наказ №01-Д від 03.07.2023 про оголошення догани ОСОБА_2 та наказ №02-Д від 14.07.2023 про оголошення догани ОСОБА_2 (а.с.4)

25.10.2025 судом витребувано у відповідача накази про оголошення доган, що стали підставою для звільнення ОСОБА_3 (а.с.35)

Ухвалу суду відповідач не виконав, накази не надав.

14.02.2025 суд зупинив провадження у справі до набрання законної сили рішенням у справі №296/9565/23 за позовом ОСОБА_1 до КП «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради про визнання незаконними та скасування наказів про оголошення ОСОБА_1 доган оголошених наказом №01-Д від 03.07.2023 та наказом №02-Д від 14.07.2023.

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 20 травня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 задоволено. Визнано протиправними та скасовано накази Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради «Про оголошення догани старшому адміністратору ОСОБА_2 » №01-Д від 03.07.2023 та №02-Д від 14.07.2023. Стягнуто з Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради на користь ОСОБА_1 2 147,20 грн судових витрат по сплаті судового збору.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 20.10.2025 апеляційну скаргу Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради залишено без задоволення, а рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 20 травня 2025 року залишити без змін.

Отже, судом у іншій цивільній справі скасовано накази, що стали підставою для звільнення ОСОБА_1 з посади старшого адміністратора КП «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради.

Таким чином суд встановив, що позивач вважає, що його було незаконно звільнено з роботи, отже наказ про його звільнення має бути скасований, а він поновлений на роботі.

Розглянувши спір по суті заявлених позовних вимог, суд прийшов наступного.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою ст. 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно достатті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Статтею 139 КЗпП України встановлено, що працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення (стаття 147 КЗпП України).

Підстави розірвання трудового договору з ініціативи власника передбачені у статтях 40, 41 КЗпП України.

За пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. І таке звільнення є одним із видів дисциплінарного стягнення.

Згідно зі статтею 149 КЗпП України за кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

До таких видів стягнень згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України належать догана та звільнення.

Для правомірного розірвання роботодавцем трудового договору на підставі пункту 3 частини першої статті 40 КЗпП України потрібна сукупність таких умов:

- порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку;

- невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності;

-невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків повинно бути систематичним; враховуються тільки дисциплінарні й громадські стягнення, які накладаються трудовими колективами і громадськими організаціями відповідно до їх статутів;

-до працівника раніше протягом року вже застосовувалися заходи дисциплінарного або громадського стягнення; з моменту виявлення порушення до звільнення може минути не більше місяця.

Отже, працівника може бути звільнено за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України лише в разі порушення трудової дисципліни чи невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, які були допущені працівником після того, як до нього було застосовано дисциплінарне чи громадське стягнення (яке не скасоване та не втратило юридичної сили за давністю).

При звільненні за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України потрібно встановити, чи передував безпосередньо звільненню дисциплінарний проступок; чи застосовувалися інші заходи дисциплінарного або громадського стягнення та чи можна вважати вчинення дисциплінарного проступку систематичним невиконанням працівником обов`язків без поважних причин.

Про це зазначено також у пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів».

Водночас систематичним невиконанням обов`язків вважається таке, що вчинене працівником, який раніше допускав порушення покладених на нього обов`язків і притягувався за це до дисциплінарної відповідальності, проте застосовані заходи дисциплінарного чи громадського стягнення не дали позитивних наслідків і працівник знову вчинив дисциплінарний проступок.

Указане узгоджується з правовим висновком, викладеним Верховним Судом у постановах: від 09 грудня 2021 року у справі № 489/58/20 (провадження № 61-11862св20), від 07 червня 2023 року у справі № 336/9119/21 (провадження № 61-2038св23).

Тому для звільнення працівника за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України потрібне існування факту не першого, а повторного (тобто вдруге чи більше разів) вчинення працівником винного невиконання чи неналежного виконання обов`язків після того, як до нього уже застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення за вчинення таких дій раніше і на момент повторного невиконання ним без поважних причин трудових обов`язків їх не знято і не погашено.

Під час розгляду справи роботодавець зобов`язаний довести факт вчинення працівником нового порушення трудових обов`язків, яким він обґрунтовував наказ (розпорядження) про звільнення.

Судом під час розгляду справи встановлено, що наказом Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради від 15.09.2023 позивача ОСОБА_1 звільнено з посади старшого адміністратора у зв`язку з систематичним невиконанням без поважних причин обов`язків покладених трудовим договором п. 3 ст. 40 КЗпП України. Підставою вказано : наказ №01-Д від 03.07.2023 про оголошення догани ОСОБА_2 та наказ №02-Д від 14.07.2023 про оголошення догани ОСОБА_2 (а.с.4)

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 20 травня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 задоволено. Визнано протиправними та скасовано накази Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради «Про оголошення догани старшому адміністратору ОСОБА_2 » №01-Д від 03.07.2023 та №02-Д від 14.07.2023. Стягнуто з Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради на користь ОСОБА_1 2 147,20 грн судових витрат по сплаті судового збору.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 20.10.2025 апеляційну скаргу Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради залишено без задоволення, а рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 20 травня 2025 року залишено без змін.

Правопорядок не може допускати ситуації коли нівелюється законна сила судового рішення та створюються передумови для виникнення «колізії» судових рішень (див. постанову Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 березня 2023 року в справі № 442/3663/20 (провадження № 61-6501св21)).

Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом (частина четверта статті 82 ЦПК України).

Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені (частина п`ята статті 82 ЦПК України).

Преюдиціальність - обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, оскільки їх з істинністю вже встановлено у рішенні і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який вступив в законну силу. Суть преюдиції полягає в неприпустимості повторного розгляду судом одного й того ж питання між тими ж сторонами. У випадку преюдиціального установлення певних обставин особам, які беруть участь у справі (за умови, що вони брали участь у справі при винесенні преюдиціального рішення), не доводиться витрачати час на збирання, витребування і подання доказів, а суду - на їх дослідження і оцінку. Преюдиціальне значення мають лише рішення зі справи, в якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, які безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта (див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2018 року в справі № 753/11000/14-ц (провадження № 61-11сво17)).

Подібні правові висновки висловлені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 03 липня 2018 року у справі № 917/1345/17 (провадження № 12-144гс18).

Преюдиційність ґрунтується на правовій властивості законної сили судового рішення і означається його суб`єктивними і об`єктивними межами, за якими сторони та інші особи, які брали участь у розгляді справи, а також їх правонаступники не можуть знову оспорювати в іншому процесі встановлені судовим рішенням у такій справі правовідносини. Преюдиційні обставини є обов`язковими для суду, який розглядає справу навіть у тому випадку, коли він вважає, що вони встановлені неправильно. Таким чином, законодавець намагається забезпечити єдність судової практики та запобігти появі протилежних за змістом судових рішень.

В даному випадку рішення у справі №296/9565/23 є приюдиційними у цій справі, оскільки суд у справі №296/9565/23 встановив незаконність наказів, що стали підставою для звільнення ОСОБА_4 з посади, а тому у суду у цій справі нема підстав з`ясовувати чи були законними накази про оголошення ОСОБА_5 доган наказами №01-Д від 03.07.2023 та наказ №02-Д від 14.07.2023 оскільки це не підлягає доказуванню на підставі ч.4 ст.82 ЦПК України.

У разі незаконного звільнення працівника його порушене право повинно бути відновлене шляхом поновлення на посаді, з якої його було незаконно звільнено. Суд не наділений повноваженнями обирати інший спосіб захисту трудових прав, окрім поновлення на роботі. Дана позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12 серпня 2024 року у справі № 620/1477/23.

Отже, суд, вважає за необхідне визнати незаконним та скасувати наказ № 133-К від 15 вересня 2023 року заступника генерального директора КП «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради про звільнення ОСОБА_4 з посади старшого адміністратора КП «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради.

Внаслідок скасування наказу № 133-К від 15 вересня 2023 року ОСОБА_1 підлягає поновленню на посаді з 16 вересня 2023 року, оскільки день звільнення є останнім робочим днем працівника.

Щодо розподілу судових витрат

Згідно з п. 6 ч.1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.

Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивач при зверненні до суду сплатив 1073,60 грн судового збору, що підтверджено квитанцією (а.с. 18).

Оскільки судом прийнято рішення про задоволення позову, то з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 1073,60 грн.

Щодо негайного виконання рішення суду.

Приписи частини восьмої статті 235 КЗпП України і приписи пункту 4 частини першої статті 430 ЦПК України достатньо чітко і однозначно встановлюють, що рішення про поновлення на роботі/посаді підлягають негайному виконанню й цей імператив адресований передовсім роботодавцю.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне допустити негайге виконання рішення у цій справі щодо поновлення ОСОБА_1 на посаді старшого адміністратора КП «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради з 16.09.2023.

Керуючись ст.ст.2, 13, 82, 89, 141, 259, 264, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити в повному обсязі .

Визнати незаконним та скасувати наказ заступника генерального директора Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради №133-К від 15 вересня 2023 року про звільнення ОСОБА_1 з посади старшого адміністратора у зв`язку з систематичним невиконанням без поважних причин обов`язків покладених трудовим договором п. 3 ст. 40 КЗпП України.

Поновити ОСОБА_1 на посаді старшого адміністратора Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради з 16 вересня 2023 року

Стягнути з Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради на користь ОСОБА_1 1073 (одну тисячу сімдесят три) гривні 60 копійок судового збору сплаченого при подачі позову.

Допустити до негайного виконання рішення щодо поновлення ОСОБА_1 на посаді на посаді старшого адміністратора Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради з 16 вересня 2023 року .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення скаладено 25.11.2025

Відомості про сторони

ПОЗИВАЧ:

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

РНОКПП: НОМЕР_1 ,

місце реєстрації: АДРЕСА_1

ВІДПОВІДАЧ:

Комунальне підприємство «Житомирська обласна філармонія

імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради,

,

місце перебування:10002, м.Житомир, вул.Пушкінська,26

Cуддя В. М. Шкиря