Справа № 287/1149/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2025 року м. Олевськ

Суддя Олевського районного суду Житомирської області Винар Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

До Олевського районного суду Житомирської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа розподілена судді Русину М.Г.

11.09.2025 року на підставі розпорядження керівника апарату Олевського районного суду Житомирської області, у зв`язку зі звільненням ОСОБА_3 з посади судді, проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями та вказану цивільну справу передано судді Винару Л.В. для розгляду.

На запит суду від Олевської міської ради Житомирської області надійшла інформація про зареєстроване місце проживання відповідачки ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. 13 ЦПК України цивільне судочинство ґрунтується на принципі диспозитивності відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до загальних норм процесуального Кодексу права та обов`язки сторін є рівними і сторони спору мають право на справедливий суд та обов`язок сприяти суду у справедливому розгляді справи шляхом добросовісної поведінки та надання доказів.

Добросовісність учасників судового процесу, зокрема, полягає у тому, щоб при обізнаності з судовими процедурами, правами та обов`язками, правилами поведінки, виконувати усі правила та приймати заходи до обізнаності про хід судового процесу при дотриманні судовими органами обов`язку проінформувати про такі процедури та процедурні рішення.

Такі висновки також виклав Верховний Суд в постанові від 31 січня 2019 року в справі №753/21967/15-ц.

Також, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене суддя може вирішити питання про прийняття чи повернення заяви, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки із вказаного порядку.

Відповідно до частини 6 статті 14 Цивільного процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно із частиною 7 статті 14 Цивільного процесуального кодексу України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Ухвалою суду від 22.09.2025 року позовну заяву ОСОБА_4 залишено без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст. 175 ЦПК України. Роз`яснено наслідки неусунення позивачем недоліків позовної заяви у встановлений судом строк.

Верховний Суд у постанові від 18.04.2022 у справі № 750/3275/21 (провадження № 61-21072св21), від 05.04.2023 у справі № 761/14537/15-ц (провадження № 61-11084св22) зазначив, що перебіг процесуальних строків, початок яких пов`язується з моментом вручення процесуального документа учаснику судового процесу в електронній формі, починається з наступного дня після доставлення документів до Електронного кабінету в розділі «Мої справи».

Згідно довідки про доставку електронного документу ухвалу про залишення позовної заяви без руху від 22.09.2025 року було доставлено до електронного кабінету представника позивача ОСОБА_4 адвоката Камінської М.І. 24.09.2025 року.

Отже, з 25.09.2025 року почався перебіг процесуального строку на усунення недоліків позовної заяви, яка отримана представником позивача в електронному кабінеті в ЄСІТС.

Крім цього, копію зазначеної ухвали двічі було направлено позивачу ОСОБА_5 на адресу для листування, зазначену у позовній заяві: АДРЕСА_1 , що стверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 Цивільного процесуального кодексу України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Згідно ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Оскільки, судова кореспонденція направлялась позивачу на адресу яка була вказана ним у позовній заяві суддя вважає, що вжив всі залежні від нього заходи для належного повідомлення ОСОБА_5 для реалізації судового захисту прав та інтересів.

Проте, станом на 12.12.2025 року недоліки заяви залишились не усунутими.

Відповідно до вимог частини 3 статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суд додатково роз`яснює, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення.

З урахуванням того, що у встановлений судом строк недоліки, зазначені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позивачем не усунуто, суд вважає за необхідне визнати позовну заяву неподаною і повернути позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - вважати неподаною та повернути позивачу ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду суд шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Суддя: Л.В. Винар