У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Деметрадзе Т.Р., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області за заявою Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства м. Ужгорода» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із заявою про скасування судового наказу, де стягувач КП «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства м. Ужгорода».

Заява про скасування судового наказу мотивована тим, що 02.04.2025 року вона отримала поштове відправлення від суду, у якому містився документ із заголовком «Постанова іменем України». Вказує, що через таку назву вона не могла зрозуміти, що це є судовий наказ, оскільки постанова є зовсім іншим видом судового документа. Лише після ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 04.11.2025 року, якою була виправлена описка щодо назви документа, вона дізналася, що документ, який вона отримала 02.04.2025 року, фактично був судовим наказом.

Таким чином, вона була позбавлена можливості своєчасно подати заперечення проти судового наказу в 15-денний строк, передбачений ст. 170 ЦПК України, оскільки не знала про справжню правову природу отриманого документа.

Враховуючи викладене, просить суд поновити строк на подання заяви про скасування судового наказу та скасувати судовий наказ від 20.03.2023 року у справі №308/3128/25.

Дослідивши заяву про скасування судового наказу та матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Судовим наказом Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.05.2023 справа №308/3128/25 стягнуто з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода» 49848 (сорок дев`ять тисяч вісімсот сорок вісім) грн. 85 коп. за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення станом на 01.02.2025. Також стягнуто з боржника на користь стягувача судові витрати у сумі 302 (триста дві) грн. 80 коп.

Супровідним листом вказаний судовий наказ направлено боржнику.

В подальшому, ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 04.11.2025 виправлено описки, допущені в процесуальному документі від 20.03.2025, виданому у справі №308/3128/25, а саме замінено неправильно вказане РНОКПП боржника ОСОБА_1 «РНОКПП НОМЕР_1 » на коректне «РНОКПП НОМЕР_2 »; неправильну назву процесуального документу «Постанова. Іменем України» на коректну «Судовий наказ».

Одночасно, заявник не вказує, коли саме нею було отримано ухвалу про виправлення описки з наданням відповідного підтвердження, а також не вказує підстави, у зв`язку з якими вона не погоджується з вимогами стягувача про стягнення заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно ч.ч. 3, 5 ст. 170 ЦПК України, заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

До заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Суд зазначає, що судовий наказ щодо стягнення із ОСОБА_1 заборгованості було видано 20.03.2025, ухвала про виправлення описки була постановлена 04.11.2025 року, тоді як із заявою про скасування судового наказу боржник звернулася 05.12.2025.

Згідно із ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Крім того, суд зазначає, що заявник не наводить в чому саме полягає необґрунтованість вимог стягувача. Більше того, заявником не сплачено судовий збір за подання заяви про скасування судового наказу.

Згідно зі ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється виключно на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, користуються рівними правами щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

Таким чином, заявник ОСОБА_1 пропустила строк для подання заяви про скасування судового наказу, подане клопотання про поновлення строку для подання заяви є необґрунтованим, заявником не викладено в заяві доводи спростування вимог стягувача та не сплачено судовий збір за подання заяви про скасування судового наказу, у зв`язку з чим суд дійшов до висновку, що дану заяву слід залишити без задоволення.

Керуючись 12, 126, 170, 171, 353, ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу залишити без задоволення.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області за заявою Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства м. Ужгорода» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Суддя Т.Р. Деметрадзе