КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________
Справа № 375/2156/25
Апеляційне провадження
У Х В А Л А

9 грудня 2025 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Рейнарт І.М., перевіривши виконання вимог статей 352, 354, 356 ЦПК України за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 20 жовтня 2025 року у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Іннова-Нова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

встановив:

рішенням Рокитнянського районного суду Київської області від 20 жовтня 2025 року позов задоволено

На вказане рішення суду 19 листопада 2025 року ОСОБА_1 направив апеляційну скаргу на поштову адресу Київського апеляційного суду, яка надійшла до суду 25 листопада 2025 року.

26 листопада 2025 року матеріали справи витребуванні з Рокитнянського районного суду Київської області.

Матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду 3 грудня 2025 року.

Однак апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України.

Згідно п.2 ч.2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

У порушення вказаних норм процесуального права ОСОБА_1 в апеляційній скарзі не зазначив відомості про наявність або відсутність у нього електронного кабінету та не долучив до апеляційної скарги її копію та додані письмові матеріали для позивача.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_1 необхідно скласти апеляційну скаргу відповідно до вимог ст. 356 ЦПК України, направити її до Київського апеляційного суду та надати її копію разом із доданими матеріалами для позивача.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги

додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак, до апеляційної скарги документ про оплату судового збору не додано, а відповідач просить відстрочити сплату судового збору, посилаючись на складне матеріальне становище.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Вирішуючи питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору, майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо, залежно від рівня майнового стану, сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Закон України «Про судовий збір» визначає обов`язок особи, яка звертається до суду за захистом свого майнового, немайнового права та/або обов`язку, здійснити сплату судового збору. Такий обов`язок справляння судового збору є законним фінансовим обмеженням та убезпечує від надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz

v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Потрібно враховувати, що відповідно до частини першої статті 148 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» фінансування всіх судів в Україні здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України.

За змістом частин першої, третьої статті 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Кошти судового збору спрямовуються на забезпечення здійснення судочинства та функціонування органів судової влади.

Згідно з частинами першою, п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Аналіз доводів відповідача про відстрочення сплати судового збору свідчить, що вказані обставини не можуть вважатись достатньою підставою для задоволення його заяви.

ОСОБА_1 не надано доказів на підтвердження виключних обставин для відстрочення сплати судового збору. Такими доказами могли б бути документи, що підтверджують наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Документи, які підтверджують майновий стан ОСОБА_1 та відсутність у нього доходу у 2024 році відповідачем не надано.

Таким чином вважаю, що відсутні підстави для відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Згідно підпункту 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної скарги фізичною особою на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року становив 3 028 грн.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач сплатив судовий збір у розмірі 3 028грн, тому судовий збір за подання апеляційної скарги становить 4 542грн (3 028грн х 150%).

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 4 542грн, та направити на адресу Київського апеляційного суду документ, що підтверджує оплату судового збору.

Одночасно повідомляю реквізити для оплати судового збору:

- розрахунковий рахунок UA0026010

- отримувач коштів ГУК у м. Києві/Солом`янський р-н/22030101

- банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

-

- код банку отримувача 899998

- код класифікації доходів бюджету 22030101.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суддя

ухвалив:

у задоволенні клопотання ОСОБА_1 відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 20 жовтня 2025 року залишити без руху, надавши відповідачу строк в десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги та надання документу про сплату судового збору.

У разі невиконання ухвали суду апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута ОСОБА_1 .

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя