Справа № 386/1203/25
Провадження № 2-п/386/15/25
УХВАЛА

Іменем України

16 грудня 2025 року

Суддя Голованівського районного суду Кіровоградської області Червоненка Д.В., дослідивши заяву адвоката Хархан Оксани Володимирівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 01 жовтня 2025 року по цивільній справі №386/1203/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором ,

в с т а н о в и в:

Адвокат Хархан О.В. звернулася до суду із заявою в інтересах відповідачки ОСОБА_1 про перегляд вказаного заочного рішення, мотивуючи заву тим, що 11.12.2025 року представник відповідачки був ознайомлений з заочним рішенням через електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд» (ЄСІТС).

Вказує, що відповідачка не з`явилась у судове засідання, на якому було ухвалено спірне судове рішення та не повідомила про причини своєї неявки відносно цього засідання, виходячи з того, що не була належним чином повідомлена про календарну дату проведення вказаного судового засідання, а тому не знала про таке повідомлення. Жодного поштового повідомлення, судової повістки їй не надходило та відповідно їх не отримувала за адресою реєстрації.

У зв`язку з необізнаністю відповідача про розгляд справи вона була позбавлена можливості реалізувати свої процесуальні права та обов`язки, подати відзив на позов, висловити свої заперечення проти позову та надати суду докази, що спростовують заявлені позовні вимоги.

Судом при задоволенні позовної заяви не було встановлено справжність правової природи укладеної між сторонами договору та розмір заборгованості, що в подальшому і привело до винесення оспорюваного рішення.

Вважає заявлені позовні вимоги необґрунтованими та не підтвердженими належними доказами.

Також просить поновити строк для подання заяви про перегляд заочного рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 01.10.2025 р. по справі №386/1203/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ СПЛІТ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення та матеріали справи, приходжу до висновку, що у задоволенні клопотання представника відповідачки Хархан О.В.про поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити, а подану заяву залишити без розгляду.

Так, відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

За загальним правилом метою встановлення строків є надання визначеності у реалізації суб`єктами правовідносин своїх прав та обов`язків. З настанням або закінченням відповідного строку пов`язане виникнення, зміна чи припинення правовідносин.

Строк як відрізок часу обмежує дію суб`єктивних прав та обов`язків. Водночас процесуальний строк - це встановлений законом або визначений судом проміжок часу, протягом якого суд або учасники судового процесу мають право або зобов`язані вчинити певну процесуальну дію чи сукупність таких дій.

Процесуальні строки мають свою специфіку: по-перше, вони завжди мають імперативний характер; по-друге, процесуально-правові строки встановлюються для здійснення тих або інших процесуальних дій; по-третє, вони мають забезпечувати оперативність та ефективність здійснення правосуддя і сприяти дисциплінуючому впливові на учасників процесу.

Отже, запровадження строку, у межах якого особа може звернутися до суду з позовом, заявою, апеляційною чи касаційною скаргою, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності та забезпечення здійснення судових процедур у межах розумних строків.

У низці рішень ЄСПЛ принцип правової визначеності трактується у контексті дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (справи «Рябих проти Росії», пункти 51, 52, «Брумареску проти Румунії», пункт 61).

Отже, встановлення строків звернення до суду із заявою чи скаргою у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для учасників справи того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте судом рішення або здійснена дія не підлягатимуть скасуванню.

Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформував практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, також строків апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, а поновлення пропущеного строку допускається лише у випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Зокрема, ЄСПЛ у справах «Світлана Науменко проти України», «Трегубенко проти України», «Праведна проти Росії», «Желтяков проти України» зазначає, що у випадках перегляду судових рішень як у порядку нагляду, так і у зв`язку з нововиявленими обставинами національним судам необхідно забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів, як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності.

Загалом згідно з практикою ЄСПЛ при застосуванні процедурних правил варто уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності (справи «Волчлі проти Франції», «ТОВ «Фріда» проти України»).

Згідно ч. 1 статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У контексті даної справи, встановлений частиною другою статті 284 ЦПК України строк на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення є одним з інструментів забезпечення принципу правової визначеності, а право відповідача на доступ до суду при заочному розгляді справи місцевим судом не є абсолютним та забезпечується за умови дотримання ним порядку та строку звернення до суду першої інстанції із заявою про перегляд заочного рішення.

Заочним рішенням Голованівського районного суду Кіровоградської області від 01.10.2025 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договоромзадоволено.

Копію заочного рішення відповідач ОСОБА_1 отримала 15.10.2025 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

Таким чином, строк для звернення ОСОБА_1 до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду закінчився 31.10.2025 року.

Європейський суд з прав людини у справі "Устименко проти України" наголошує на тому, що право на справедливий судовий розгляд повинно тлумачитися з урахуванням принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи й постановлення нового рішення.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність та відповідає прецедентній практиці Європейського Суду з прав людини, наведеній, зокрема в його рішенні "Нешев проти Болгарії" від 28 жовтня 2004 року та інших".

Велика Палата Верховного суду в своїй постанові від 12 червня 2024 року у справі № 756/11081/20 сформулювала висновок про те, що оцінка поважності причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення належить до компетенції місцевого суду, до якого подана така заява. Наслідком пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення за умови відсутності поважних причин для його поновлення є залишення такої заяви без розгляду на підставі ч. 2 ст. 126 ЦПК України.

Суду не надано відомостей про існування для відповідачки об`єктивних непереборних труднощів для подання заяви про перегляд заочного рішення в строки, визначені частиною другою статті 284 ЦПК України, з дня отримання тексту заочного рішення, а також судом не встановлено наявність безумовних підстав для поновлення строку на звернення до суду з такою заявою, передбачених у частині третій статті 284 цього Кодексу, а тому приходжу до висновку про залишення заяви ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення без розгляду на підставі статті 126 ЦПК України.

При цьому, вважаю за необхідне зауважити, що доводи представника відповідачки про необізнаність останньої про розгляд справи судом та про дати судових засідань є надуманими, адже ухвала про відкриття провадження у справі та судова повістка про виклик на 18.09.2025 року отримана відповідачкою 19.07.2025 року, а судова повістка про виклик на 01.10.2025 року, відповідно до поданої самою ж ОСОБА_1 зави про отримання електронних повісток, доставлена їй 19.09.2025 року на вказаний у заяві номер телефону, про що свідчить довідка про доставку смс. Керуючись ст. 126, 127, 258-260, 284 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Заяву адвоката Хархан Оксани Володимирівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 01 жовтня 2025 року по цивільній справі №386/1203/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без розглядуна підставі ч. 2 ст. 126 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Суддя: Д. В. Червоненко