Справа № 386/1145/25
Провадження № 2/386/411/25
РІШЕННЯ

Іменем України

05 грудня 2025 року

Голованівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді - Червоненка Д.В.,

за участю: секретаря судового засідання - Онуфрак В.О.,

представника позивача - Главацького Ю.А.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в с-щі Голованівськ цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Голованівської селищної ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Державний нотаріус Пересипської державної нотаріальної контори у м.Одеса Ласурія Яна Юріївна, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив :

Представник позивача адвокат Главацький Ю.А., звернувся до суду з позовом в інтересах ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті її матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що після смерті матері залишилось спадкове майно земельна ділянка № НОМЕР_1 , площею 3,1183 га, кадастровий номер 0:02:000:0214, яка розташована на території Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області.

Вказує, що Указом Президента №64/2022 від 24.02.2022 року, затвердженим Законом №2102-1Х від 24.02.2022 року введено в Україні воєнний стан із 05:30 год. 24.02.2022 року який триває досі.

Відповідно до п. 3 Постанови КМУ від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.

З урахування того, що з 24.02.2022 року в Україні діє воєнний стан, спадкове майно знаходиться на території Грузької сільської ради Голованівського району, позивач планувала подати заяву про вступ у спадщину протягом 6 місяців + 4 місяці (10 місяців). Однак вищезазначені зміни були скасовані, а строки прийняття спадщини повернулись до воєнних норм, тобто шість місяців для того, щоб прийняти або відмовитись від спадщини, що передбачено положенням постанови КМУ №469 від 09.05.2023 року. Позивач не була обізнана таким змінам. В подальшому ОСОБА_1 звернулась до Південного міжрегіонального центру з надання правової допомоги, однак адвокат, який здійснював її представництво не вчинив жодних дій в інтересах позивача та не виходила на зв`язок, через що 17.12.2024 року вона звернулась до Південного міжрегіонального центру з надання правової допомоги з заявою про заміну адвоката. В січні 2025 року позивач звернулась до Суворовської державної нотаріальної контори у м.Одеса із заявою про прийняття спадщини, однак 24.01.2025 року державним нотаріусом позивачу було надано лист відмову щодо відкриття спадкової справи та відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої матері позивачки ОСОБА_3 .

Отже, внаслідок запровадження воєнного стану та неналежним виконанням обов`язків адвокатомпозивачка вчасно не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав з тих же підстав.

Представник відповідача подав заяву про розгляд справи у відсутність представника Голованівської селищної ради.

Треті особи надали заяви про розгляд справи у їх відсутність.

Суд, заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Доброславським відділом ДРАЦС в Одеському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), 23.08.2022 року, актовий запис № 1595.

Після смерті ОСОБА_3 залишилося спадкове майно, а саме: земельна ділянка № НОМЕР_1 площею 3,1183 га, кадастровий номер 0:02:000:0214, яка розташована на території Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області , про що свідчить свідоцтво про право на спадщину за законом від 07.12.2017року посвідченого приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренком В.В..

24.01.2025 року позивачу державним нотаріусом Пересипської державної нотаріальної контори у м.Одеса Ласурія Я.Ю.надано лист про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом та повідомлено, що пропущений строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 ..

ОСОБА_1 дошлюбне прізвище ( ОСОБА_4 ) є донькою померлої ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 та свідоцтвом про шлюб в якому зазначено зміну прізвища виданим 01.05.2025 року серії НОМЕР_3 .

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за законом чи заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

У відповідності до ст. ст. 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав спільно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто протягом шести місяців з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Звернувшись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач зобов`язаний повідомити суду поважні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, а також надати докази на підтвердження своїх доводів та вимог. Відповідно до правових висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 02 квітня 2020 року у справі № 420/23/18 (провадження № 61-1883св19), від 01 квітня 2020 року у справі № 241/372/18 (провадження № 61-632св18), від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц (провадження № 61-5609св19), від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 (провадження № 61-41480св18), поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини, а саме:- відбування покарання в місцях позбавлення волі;- необізнаність спадкоємця про наявність заповіту;- тривала хвороба спадкоємців;- велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна;- складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними;- перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України;- лікування в умовах стаціонару в період строку для подання заяви про прийняття спадщини тощо.

Тобто, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду (постанови Верховного Суду від 11 липня 2022 року у справі № 650/48/20, від 27 квітня 2023 року у справі № 750/13008/21, від 14 лютого 2024 року у справі № 754/3327/22).

Обставини, на які посилається позивач, такими не є. Поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини позивач не надала.

Об`єктивних, непереборних, істотних труднощів у позивача для звернення до будь-якої нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті матері не було. Позивач постійно проживала на території України, знала про смерть матері та могла належним чином реалізувати право на подачу заяви про прийняття спадщини.

Верховний Суд у постанові від 25.01.2023 у справі № 676/47/21 зазначив, що правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті1270,1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку "присікає" право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України); законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України,не передбачає допустимості існування такої конструкції як "зупинення перебігу строку на прийняття спадщини" та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини. Пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року N 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану"(в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270,1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.

У даній справі її матеріалами підтверджено, що спадкодавець ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а з заявою про прийняття спадщини позивачка звернулася до нотаріуса лише у січня 2025 року, тобто більш ніж через 2 роки і 5 місяців з часу відкриття спадщини. Доказів того, що позивач раніше зверталась до нотаріуса і їй було надано відповідь про те, що строк для прийняття спадщини зупинено, матеріали справи не містять.

Згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 у справі № 990/115/22 сам собою факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Отже, у даному випадку відсутні правові підстави для визначення позивачці додаткового строку для прийняття спадщини, в зв`язку з чим у задоволенні позову слід відмовити.

Обставини звернення ОСОБА_1 до Південного міжрегіонального центру з надання правової допомоги та неналежне представництво, на її думку, її прав та інтересів адвокатом мало місце вже після спливу строку на подання заяви про прийняття спадщини, а тому суд до уваги їх не приймає.

На підставі викладеного, ст.ст. 1268, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст.259,263-265 ЦПК України,

ухвалив:

Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 до Голованівської селищної ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Державний нотаріус Пересипської державної нотаріальної контори у м.Одеса Ласурія Яна Юріївна, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Д. В. Червоненко