Провадження № 2-п/357/105/25
У Х В А Л А

11 грудня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого Кошель Б. І. ,

при секретарі Кардаш О. Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білій Церкві в залі суду № 6 заяву заявника (відповідача) ОСОБА_1 , позивач: ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення про перегляд заочного рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 жовтня 2025 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу, -

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2025 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла заява заявника (відповідача) ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, в якій представник відповідача адвокат Олійник Н. О. просила: скасувати заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09.10.2025; призначити справу до нового розгляду за правилами загального позовного провадження; витребувати у позивача: оригінал розписки, будь-які докази передачі коштів; призначити судово-почеркознавчу експертизу щодо: автентичності підпису; автора тексту розписки; наявності ознак внесення змін.

Заява мотивована тим, що 09.10.2025 судом ухвалено заочне рішення, яким з відповідача стягнуто 60 000 доларів США та 15 140 грн судового збору на підставі копії розписки, яку він ніколи не складав, не підписував і не мав фізичної можливості скласти, оскільки у цей період перебував на бойових позиціях у складі Збройних Сил України. Про існування справи та заочного рішення він дізнався лише під час короткої відпустки, коли мав можливість звернутися за правовою допомогою. До цього часу він фізично не мав доступу до кореспонденції, зв`язку та інформації про суд, оскільки виконував бойові завдання. У період розгляду справи він проходив військову службу, перебував у районі ведення бойових дій, діяв за бойовим розпорядженням, тривалий час не знаходився за місцем реєстрації, не мав доступу до поштових відправлень, інтернету та можливості з`явитися в суд. Це об`єктивно унеможливило його участь у судовому засіданні, подання відзиву, надання доказів, реалізацію процесуальних прав. Усе це повністю відповідає підставам, визначеним ст. 288 ЦПК України, для скасування заочного рішення. Відповідач зазначає, що у матеріалах справи відсутній оригінал розписки та позивач додав лише копію, засвідчену ним самим. Це вже ставить під сумнів справжність документа. Відповідач зазначає, що текст розписки написано не ним та він не підписував дану розписку, кошти від позивача не отримував. Відповідач вважає, що наявні ознаки шахрайської схеми, спрямовані проти військовослужбовця.

Ухвалою судді від 05 грудня 2025 року прийнято заяву заявника (відповідача) ОСОБА_1 , позивач: ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення до розгляду та призначено судовий розгляд заяви на 11 грудня 2025 року о 09 год. 00 хв.

Сторони в судове засідання не з`явилися, представників не направили, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Позивач ОСОБА_2 направив до суду заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, в які просив відмовити у задоволенні заяви в повному обсязі. В запереченнях зазначив, що відповідач належним чином був повідомлений про розгляд справи, оригінал розписки долучено до матеріалів справи, факт написання вказаної розписки підтверджується фотокарткою, з якої вбачається написання розписки саме ОСОБА_1 .

Представник відповідача адвокат Олійник Н. О. направила до суду клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та відкладення судового засідання, клопотання про призначення експертизи, клопотання про витребування доказів, заяву про зупинення виконання або зупинення дії судового рішення, заяву про виклик та допит позивача в якості свідка.

Оскільки відповідач належним чином та завчасно був повідомлений про розгляд справи, свою позицію щодо незгоди з ухваленим заочним рішенням виклав у заяві про перегляд заочного рішення, враховуючи строки розгляду заяви та положення ч. 1 ст. 287 ЦПК України, відповідно до якої неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви, судом протокольною ухвалою суду від 11.12.2025 р. було відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи.

Суд визнав можливим розглянути заяву про перегляд заочного рішення без участі учасників справи, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду заяви (ст. 287 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Проаналізувавши обставини даної справи та заяви про перегляд рішення в справі, суд дійшов до висновку, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення, з наступних підстав.

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 жовтня 2025 року було задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість за договором позики від 03.06.2024 в розмірі 60000 (шістдесят тисяч) доларів США та судові витрати у справі за сплату судового збору в розмірі 15140,00 грн.

Статтею 280 ЦПК України визначені умови проведення заочного розгляду справи.

Так, відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно з частин 1, 2, 3 статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Згідно з ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З аналізу вказаної норми вбачається, що підстави для скасування заочного рішення мають бути у сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, під час розгляду даної справи (провадження) судом перевірені доводи заявника щодо незгоди з заочним рішенням, однак дані обставини не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, оскільки останній не надав доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, що прямо передбачено частиною 1 статті 288 ЦПК України.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Отже, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Підсумовуючи викладене, слід зазначити, що під час розгляду справи, так і на час перегляду заочного рішення, судом надано оцінку обставинам справи та наявним у ній доказам, тому суд дійшов висновку про відповідність заочного рішення суду принципу остаточного у розумінні практики ЄСПЛ, а також його узгодження з нормами національного законодавства, враховано відсутність доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи як станом на дату прийняття рішення, так і на час його перегляду.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має зазначити докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю, тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Так, відповідачем при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надано доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при винесенні спірного заочного рішення від 09 жовтня 2025 року.

З урахуванням того, що заявником не надано жодних нових доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи і вплинули б на рішення суду, суд приходить до висновку про відсутність законних підстав для задоволення заяви.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для скасування заочного рішення суду, тому заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст. 12, 13, 81, 260, 284-288, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву заявника (відповідача) ОСОБА_1 , позивач: ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення про перегляд заочного рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 жовтня 2025 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу, - залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Б. І. Кошель