Справа № 296/6738/25
У Х В А Л А

Іменем України

про призначення експертизи та зупинення провадження у справі

12 грудня 2025 рокум. Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючої судді Пилипюк Л. М.,

за участю секретаря судового засідання Клименко Е. В.,

розглянувши в підготовчому засіданні клопотання представника позивача адвоката Богданович Марії Валентинівни про призначення судової біологічної експертизи в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: виконавчий комітет Житомирської міської ради як орган опіки та піклування, про визнання батьківства,

у с т а н о в и в:

19 червня 2025 року до Корольовського районного суду міста Житомира надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог: Орган опіки та піклування - Виконавчий комітет Житомирської міської ради, про визнання батьківства. Позовна підписана та подана представником позивача адвокатом Богданович М. В.

Звертаючись до суду з цим позовом, ОСОБА_1 зазначає, що він з 2006 року перебував у фактичних шлюбних відносинах з ОСОБА_4 та в них народилось двоє дітей. Зокрема, ІНФОРМАЦІЯ_1 в них народися син ОСОБА_5 , однак в актовому записі про народження дитини відомості про батька записані зі слів матері на підставі ст. 135 Сімейного кодексу України.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла, внаслідок чого виникла необхідність офіційного підтвердження батьківства відносно неповнолітнього сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою судді від 04 липня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 10 жовтня 2025 року в справі замінено первісного відповідача ОСОБА_3 на належного відповідача ОСОБА_2

12 грудня 2025 року до суду від представника позивача адвоката Богданович М. В. надійшло клопотання про призначення судової біологічної (судово-генетичної) експертизи. Клопотання обґрунтоване тим, що для з`ясування факту батьківства необхідним є застосування спеціальних знань в галузі біології та генетики. Представник позивача просить суд призначити судову біологічну (судово-генетичну) експертизу для встановлення факту біологічного батьківства (спорідненості) між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 та поставити на вирішення експертів такі питання: 1) Чи наявне кровне споріднення між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ? 2) Чи є ОСОБА_1 біологічним батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ? Проведення експертизи представник позивача просить доручити Житомирському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.

Представник позивача адвокат Богданович М. В. у підготовче засідання не з`явилася, попередньо заявила про можливість проведення підготовчого засідання без її участі.

Відповідач ОСОБА_2 заявою від 12 грудня 2025 року просить вирішувати питання про призначення експертизи без її участі.

Представник третьої особи виконавчого комітету Житомирської міської ради заявою від 12 грудня 2025 року просить вирішувати питання про призначення експертизи без його участі.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося (ч. 2 ст. 247 ЦПК України).

Суд, дослідивши письмові докази, вирішуючи заявлене клопотання про призначення судово-біологічної експертизи, дійшов до таких висновків.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч. 1 ст. 12 ЦПК України).

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 3 ст. 12 ЦПК України).

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України).

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ч. 2 ст. 76 ЦПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч.1ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Статтею1 Закону України «Про судову експертизу» передбачено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Судова експертиза, як один зі засобів доказування сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справи, по встановленню законних та обґрунтованих рішень.

Молекулярно-генетична експертиза - один з видів біологічної експертизи. Серед завдань біологічної експертизи - встановлення біологічної спорідненості/родинних зв`язків.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом (ч. 4 ст. 103 ЦПК України).

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну (ч. 5 ст. 103 ЦПК України).

Вирішуючи питання про призначення у цій справі судової молекулярно-генетичної експертизи, суд ураховує, що предметом спору в цій справі є встановлення батьківства, тобто кровного споріднення між позивачем ОСОБА_1 та дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що потребує спеціальних знань молекулярної генетики.

Таким чином, для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі генетики, суд вважає за необхідне призначити судову молекулярно-генетичну експертизу, на вирішення якої поставити такі питання: 1) Чи наявне кровне споріднення між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ? 2) Чи є ОСОБА_1 біологічним батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ?

Суд ураховує, що відповідно до частин 3, 4 ст. 108 ЦПК України експерт повинен забезпечити збереження об`єкта експертизи.

Якщо експертне дослідження пов`язане з повним або частковим знищенням об`єкта експертизи або зміною його властивостей:

1) призначений судом експерт має одержати на його проведення відповідний дозвіл суду, який оформляється ухвалою;

2) залучений учасником справи експерт має повідомити відповідного учасника справи про наслідки проведення експертного дослідження, передбачені цим Кодексом, та одержати письмовий дозвіл на його проведення.

У відповідності до абзацу 7 п. 2.2. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08 жовтня 1998 року №53/5 (далі Інструкція), на експерта покладаються обов`язки забезпечити збереження об`єкта експертизи. Якщо дослідження пов`язане з повним або частковим знищенням об`єкта експертизи або зміною його властивостей, експерт повинен одержати на це дозвіл від органу (особи), який (яка) призначила експертизу (залучив (ла) експерта).

Пунктом 4.12. Інструкції визначено, що при проведенні дослідження експерт повинен уживати заходів щодо збереження наданих на експертизу об`єктів, аби не допустити їх знищення або пошкодження.

Якщо за характером дослідження зберегти об`єкт неможливо, а в документі про призначення експертизи (залучення експерта) відсутній дозвіл на пошкодження (знищення) цього об`єкта, то на його пошкодження чи знищення має бути отримана письмова згода органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта).

У разі пошкодження чи знищення об`єкта в процесі дослідження до висновку експертизи вноситься про це відповідний запис.

З огляду на вказане, суд дійшов висновку про надання експерту дозволу на повне або часткове знищення об`єктів експертизи.

Згідно з ч. 7 ст. 72 ЦПК України експерт має право на оплату виконаної роботи та на компенсацію витрат, пов`язаних з проведенням експертизи і викликом до суду.

Кошти на оплату судової експертизи вносяться стороною, яка заявила клопотання про проведення експертизи (ч. 2 ст. 86 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 139 ЦПК України, суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат.

У даній справі оплату судової експертизи слід покласти на позивача, представник якого заявила клопотання про призначення судової експертизи.

За правилами ст. 252 ЦПК України питання про зупинення провадження по справі є правом суду, тобто відноситься до дискреційних повноважень суду. Відтак, суд вважає доцільним зупинити провадження по справі на час проведення судової експертизи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 72, 103-104, 139, 223, 247, 252, 260, 352-354 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Задовольнити клопотання представника позивача адвоката Богданович Марії Валентинівни про призначення судової біологічної експертизи в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: виконавчий комітет Житомирської міської ради як орган опіки та піклування, про визнання батьківства.

Призначити судову молекулярно-генетичну експертизу в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: виконавчий комітет Житомирської міської ради як орган опіки та піклування, про визнання батьківства.

На вирішення експертизи поставити такі питання:

1) Чи наявне кровне споріднення між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ?

2) Чи є ОСОБА_1 біологічним батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ?

Виконання експертизи доручити Житомирському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України (, адреса: 10008, м. Житомир, вул. Старий Бульвар, 18).

Питання щодо надання експерту додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи, вирішити за клопотанням експерта. Надати експерту дозвіл на повне або часткове знищення об`єктів експертизи.

Судового експерта попередити про кримінальну відповідальність, передбачену ст. ст. 384, 385 КК України за дачу завідомо неправдивого висновку та відмову без поважних причин від виконання покладених на експерта обов`язків.

Витрати за проведення експертизи покласти на ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ).

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: виконавчий комітет Житомирської міської ради як орган опіки та піклування, про визнання батьківства зупинити на час проведення експертизи.

Копію ухвали для відома направити позивачу, відповідачу, їх представникам, а також третій особі.

Копію ухвали після набрання нею законної сили для виконання направити Житомирському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України (, адреса: 10008, м. Житомир, вул. Старий Бульвар, 18).

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Корольовського районного

суду міста Житомира Лілія ПИЛИПЮК