Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/6380/25
Провадження № 2/279/2873/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2025 року м.Коростень

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі головуючого судді ІвашкевичО. Г., з секретарем Маковською Д.О., розглянувши відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи на стороні позивача ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про виділення в натурі частки із спільної часткової власності, припинення права спільної часткової власності на квартиру, об`єднання об`єкта,

ВСТАНОВИВ:

17.10.2025 року до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області із позовною заявою про виділення в натурі частки із спільної часткової власності, припинення права спільної часткової власності на квартиру, об`єднання об`єкта в інтересах позивача ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участі третіх осіб на стороні позивача, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулася адвокат Немировська Ольга Валеріївна.

У позові зазначає, що відповідно до Свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого Коростенським виконкомом міської ради народних депутатів від 27 серпня 2000 року, ОСОБА_1 (далі - позивач) та члени його сім`ї ОСОБА_5 та ОСОБА_4 стали співвласниками приватизованої квартири АДРЕСА_1 . Позивач придбав ще одну кімнату сусідньої квартири на підставі нотаріально посвідченого Договору купівлі-продажу 1/5 частки приватизованої квартири АДРЕСА_2 від 12 жовтня 2000 року. Придбану кімнату квартири АДРЕСА_3 позивач об`єднав з квартирою АДРЕСА_4 , не втручаючись під час проведення робіт у капітальні стіни, огороджувальні та несучі конструкції та інженерні системи загального користування.

Відповідач ОСОБА_2 на підставі нотаріально посвідченого Договору дарування частки квартири від 06.04.2013 року став власником 4/5 частки квартири АДРЕСА_2 . 19.12.2023 року рішенням Коростенського міськрайонного суду № 279/6332/23 виділено ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в натурі 4/5 частки квартири АДРЕСА_2 у вигляді новоутвореної квартири АДРЕСА_3 та припинено його право спільної часткової власності на вказану квартиру.

З відповіді на адвокатський запит КП «Коростенське МБТІ» Житомирської обласної ради №118 від 05.09.2025 року вбачається, що під час об`єднання квартири АДРЕСА_4 та квартири АДРЕСА_2 роботи з переобладнання та перепланування жилого приміщення проводились без втручання в капітальні стіни, огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування та не потребують дозвільних документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Наявність того факту, що квартира є спільною частковою власністю, перешкоджає позивачу в повній мірі реалізувати своє право власності, оскільки для цього необхідна постійна згода співвласника, його участь у прийнятті рішень, що стосуються квартири. Позивачу важко вирішувати організаційні питання та реалізовувати своє право власності на свою частку квартири в повній мірі, погоджуючи постійно будь-які рішення із співвласником.

Оскільки в інший спосіб неможливо припинити право спільної часткової власності з виділенням частини належної позивачу нерухомості, а також її об`єднання з квартирою просив вирішити питання в судовому порядку.

Відповідно до ухвали Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 03.11.2025 року після усунення недоліків позовної заяви, залучення до участі у справі третіх осіб на стороні позивача, розгляд постановлено проводити в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання на 13:00 годину 27.11.2025 року.

Відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання за зареєстрованим місцем проживання та місцезнаходженням об`єкта нерухомості, 13.11.2025 року подав до суду заяву про розгляд справи у відсутність відповідача за наявними у справі матеріалами, у прийнятті рішення покладається на думку суду.

Треті особи ОСОБА_4 та ОСОБА_3 12.11.2025 року поштовим зв`язком направили до суду заяви про розгляд без їх участі, заперечень щодо задоволення позовних вимог не мають.

Під час підготовчого провадження та проведення підготовчого засідання у даній справі вчинено підготовчі дії, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України, зокрема, з`ясовано обсяг доказів, встановлено порядок з`ясування обставин та дослідження доказів під час розгляду справи по суті; визначено дату проведення судового засідання для розгляду справи по суті.

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 27.11.2025 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 15:00 год. 11.12.2025 року.

Учасники, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилися. Представник позивача 09.12.2025 року через електронний суд подала заяву про розгляд без її участі та участі позивача, просила проводити розгляд справи за наявними матеріалами, позовні вимоги задовольнити.

Згідно зі ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши повно, всебічно, об`єктивно та безпосередньо долучені до матеріалів докази, оцінивши їх з точки зору належності, допустимості, достовірності, а в сукупності- достатності, суд дійшов до таких висновків.

Судом встановлено, що спірні відносини врегульовані нормами книги 3 Цивільного кодексу України, зокрема інститутами про право власності, а саме права спільної часткової власності.

Зміст права власності, яке полягає у праві володіння, користування та розпорядження своїм майном визначено у статті 317 ЦК України.

Стаття 321 ЦК України закріплює конституційний принцип непорушності права власності, передбачений статтею 41 Конституції України. Він означає, що право власності є недоторканим, власник може бути позбавлений або обмежений у його здійсненні лише відповідно і в порядку, встановлених законом.

Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом (стаття 328 ЦК України).

Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників) належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.

Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю (частина перша статі 356 ЦК України).

Частиною першою статті 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності.

За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні.

Згідно із частиною третьою цієї ж статті у разі виділу співвласником у натурі частки зі спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Таким чином, для здійснення виділу майна в натурі зі спільної сумісної власності суд має встановити частки кожного зі співвласників.

Відповідно до принципів диспозитивності цивільного судочинства та змагальності сторін, встановлених ст.12,13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша та друга статті 77 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Судом встановлено, що відповідно до Договору купівлі- продажу 1/5 частки приватизованої квартири АДРЕСА_2 від 12 жовтня 2000 року, ОСОБА_1 набув право власності на 1/5 частки квартири, яка складається з жилої кімнати 11,7 кв.м. Вказаний договір посвідчений приватним нотаріусом Коростенського міського нотаріального округу Добролежею Л.Г. та зареєстрований в реєстрі за №9723 (а.с.11-12). Згідно реєстраційного посвідчення від 12.10.2000 року Коростенським міжміським бюро технічної інвентаризації проведено реєстрацію права власності на 1/5 частки квартири на ім`я ОСОБА_1 за № 6273 (а.с.13).

КП «Коростенське міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради 10.05.2023 року за № 430/431 складений висновок щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна та акт про розподіл часток в натурі приватизованої квартири АДРЕСА_2 , відповідно якого новоутворені об`єкти нерухомого майна:

- квартира АДРЕСА_3 , у користуванні якої знаходиться: коридор 29-1 площею 5,2 м. кв., ванна кімната 29-2 площею 2,7 м. кв., кухня 29-3 площею 5,5 м. кв., кімната 29-4 площею 17,6 м. кв., кімната 29-5 площею 10,5 м. кв., кладова 29-6 площею 0,7 м. кв., балкон площею 0,7 м. кв. належить ОСОБА_2 ;

- квартира АДРЕСА_3 , у користування якої знаходиться кімната 29-7 площею 11,7 кв.м., що складає новоутворену квартиру АДРЕСА_3 , належить ОСОБА_1 (а.с.19-21).

Згідно з рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 19.12.2023 року № 279/6332/23 виділено ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в натурі 4/5 частки квартири АДРЕСА_2 у вигляді новоутвореної квартири АДРЕСА_3 , яка складається з: коридор 29-1 площею 5,2 м. кв., ванна кімната 29-2 площею 2,7 м. кв., кухня 29-3 площею 5,5 м. кв., кімната 29-4 площею 17,6 м. кв., кімната 29-5 площею 10,5 м. кв., кладова 29-6 площею 0,7 м. кв., балкон площею 0,7 м. кв. та припинено право спільної часткової власності ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_3 (а.с.14-16).

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав № 376132322 від 26.04.2024 року право власності на квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 42,9 кв.м , житловою 28,1 кв.м. на підставі рішення Корсотенського міськрайонного суду від 19.12.2023 року зареєстровано на ім`я ОСОБА_2 (а.с.17).

Отже 4/5 частини квартири вже виділена як самостійний об`єкт нерухомого майна в квартиру, яка має власну поштову адресу, на неї припинено право спільної часткової власності відповідача, тому укладення договору про поділ об`єкта є неможливлим.

Оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, частка якого виділяється, та власнику (власникам), частки яких залишаються, мають бути виділені окремі приміщення, які повинні бути ізольованими від приміщень іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, підведену систему водопостачання, водовідведення, опалення тощо, тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу.

Питання щодо поділу об`єктів нерухомого майна може розглядатись лише після визнання права власності на них відповідно до закону.

Зазначені положення узгоджуються з нормами статей 316, 317, частинами першою, другою статті 376 ЦК України.

Така позиція була викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 20.11.2019 року по справі № 344/8200/14.

Суд враховує, що виділення 1/5 частки квартири без одночасного вирішення питання про об`єднання її з іншою (сусідньою) квартирою АДРЕСА_4 , належною позивачу та заінтересованим особам у справи, не відповідатиме умовам поділу, оскільки не забезпечить належне її функціонування як окремого об`єкта нерухомості та не призведе до ефективного вирішення спору.

Згідно з висновком про об`єднання нерухомого майна від 30.05.2024 № 4318 та актом про об`єднання об`єкта нерухомого майна КП «Коростенське міжміське бюро технічної інвентаризації» за технічними показниками об`єкти: квартира АДРЕСА_4 та квартира АДРЕСА_2 може бути об`єднано в квартиру АДРЕСА_4 в цілому.

З урахуванням досліджених в судовому засідання доказів суд дійшов до висновку про можливість виділення позивачу 1/5 частки квартири АДРЕСА_3 в окремий об`єкт нерухомого майна з припиненням права спільної часткової власності на цю частину для позивача та об`єднання з квартирою АДРЕСА_1 в новий об`єкт нерухомого майна новоутворену квартиру.

При цьому суд не вирішує питання щодо перерозподілу часток між співвласниками квартири АДРЕСА_1 з урахуванням додатково приєднаного об`єкта нерухомості.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позов є обгрунтованим та підлягає задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства розподіл судових витрат судом не здійснюється.

Керуючись ст.141,258,259,263-265,354 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участі третіх осіб на стороні позивача, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про виділення в натурі частки із спільної часткової власності, припинення права спільної часткової власності на квартиру, об`єднання об`єкта задовольнити.

Виділити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в натурі 1/5 частки квартири АДРЕСА_2 , у вигляді окремого об`єкта нерухомого майна, який складається з кімнати 29-7 площею 11,7 м. кв., та припинити його право спільної часткової власності на квартиру АДРЕСА_2 .

Об`єднати окремий об`єкт нерухомого майна, який складається з кімнати 29-7 площею 11,7 м. кв. та об`єкт нерухомого майна квартиру АДРЕСА_1 , в новий окремий об`єкт нерухомого майна новоутворену квартиру АДРЕСА_4 , яка складається з приміщень: коридор 1 площею 7,2 м. кв., санкімната 2 площею 2,5 м. кв., кухня 3 площею 5,5 м. кв., кімната 4 площею 16,6 м. кв., кімната 5 площею 11,7 м. кв., балкон площею 0,7 м. кв.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня його вручення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони та учасники:

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_2 ,

Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_3 ,

Треті особи на стороні позивача:

ОСОБА_3 , місце проживання : АДРЕСА_5 , НОМЕР_4

ОСОБА_4 , місце проживання : АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_5

Суддя: Оксана ІВАШКЕВИЧ