справа № 388/1356/25
провадження № 2/388/467/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.12.2025м. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого - судді Кнурова О.А.,

при секретарі судового засідання Гринькової І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання батьківства,

встановив:

позивач ОСОБА_1 звернувся до Долинського районного суду Кіровоградської області з позовом до відповідачів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому (позові) просив:

- визнати ОСОБА_1 батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_4 № 61 від 30.04.2025, а саме: виключити відомості з актового запису № 61 від 30.04.2025 про народження ОСОБА_4 , в графі «Батько» запис: ОСОБА_2 та внести відомості до актового запису № 61 від 30.04.2025 про народження ОСОБА_4 , в графі «Батько» запис - ОСОБА_1 ; змінити прізвище ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 », по батькові з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 ».

Свої вимоги позивач обґрунтовував тим, що він проживає однією сім`єю з ОСОБА_3 з жовтня 2023 року. ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилась спільна дитина ОСОБА_4 . Однак, враховуючи те, що ОСОБА_3 на час народження дитини перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 то батьком дитини при реєстрації народження записали останнього.

Ухвалою від 30.06.2025 вище вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаним позовом з постановленням здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження і розпочато підготовче провадження у справі із призначенням підготовчого судового засідання з повідомленням (викликом) учасників справи.

Крім того, зазначеною ухвалою було постановлено здійснювати виклик відповідача ОСОБА_2 у судове засідання через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відзив на позовну заяву до суду не надходив.

Ухвалою від 23.09.2025 підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті у судовому засіданні.

Позивач звернувся до суду із заявою, у якій просив розглядати справи за його відсутності. Зазначив, що підтримує позов та просить його задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечував.

Відповідач ОСОБА_2 , який про дату, час і місце розгляду справи, повідомлявся належним чином через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України, та який відповідно до положень ст. 128 ЦПК України є таким, якому судова повістка вручена 25.09.2025, - у судове засідання не з`явився, причини своєї неявки суду не повідомив, клопотання про відкладення судового засідання до суду не надходило.

Відповідач ОСОБА_3 звернулась до суду із заявою, у якій просила розглядати справу за її відсутності. Зазначила, що не заперечує проти задоволення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За наведених вище обставин та положень цивільного процесуального законодавства, зокрема тих, за якими суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування умов, передбачених ч. 1 ст. 280 ЦПК України, - суд дійшов висновку про заочний розгляд справи за відсутності учасників, які не з`явились у судове засідання та без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі наявних у суду матеріалів справи.

Дослідивши докази у справі в їх сукупності, з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, враховуючи позиції учасників справи, висловлені ними у заявах по суті справи та заявах з процесуальних питань, які були подані до суду, виходячи з положень цивільного процесуального законодавства, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи у межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, - суд дійшов висновку про задоволення позову, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Поряд з цим, відповідно до положень ч. 1 - ч. 3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами у розумінні ч. 1 ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Положеннями ч. 1, ч. 5, ч. 6 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень ст. 264 ЦПК України, суд, ухвалюючи судове рішення, зобов`язаний встановити, зокрема, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувались вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються.

Так, на підставі досліджених у судовому засіданні доказів, наданих учасниками справи, судом встановлено такі обставини.

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перебували у зареєстрованому шлюбі з 14.12.2022, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 (актовий запис № 184 від 14.12.2022).

За даними акта про фактичне місце проживання від 16.12.2025 ОСОБА_1 та ОСОБА_3 проживають разом за адресою: АДРЕСА_1 з 26.04.2024.

ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_4 , батьками якого зазначені: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 (актовий запис № 61 від 30.04.2025).

За даними висновку про біологічне батьківство № MGU2049 від 30.05.2025 ТОВ «ГЕНКОД ДІАГНОСТІК» ймовірність батьківства ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , становить 99,99999758 %.

Зазначені вище, встановлені судом обставини сторонами у справі не заперечувалися.

З огляду на наведені вище правовідносини між сторонами, з приводу яких виник спір, судом відзначається таке.

Положеннями ст. 133 СК України передбачено, що якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини.

З урахуванням зазначених положень батьком ОСОБА_4 було записано ОСОБА_2 .

Відповідно до умов ч. 1 ст. 126 СК України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Положеннями ст. 128 СК України визначено, що за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини.

З урахуванням встановлених судом обставин, враховуючи, що сукупність наявних у справі доказів свідчить про те, що позивач дійсно є батьком дитини, щодо якої він звернувся до суду із позовом про визнання батьківства, за відсутності заперечень проти його батьківства з боку відповідачів, - суд дійшов висновку, що вимога позивача про визнання батьківства є обґрунтованою та доведеною, а тому така вимога підлягає задоволенню і таке рішення суду у повній мірі відповідає завданню цивільного судочинства, зокрема, щодо справедливого вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених прав фізичної особи, і не суперечить положенням законодавства, які регулюють сімейні правовідносини.

Відповідно до положень ст. 134 СК України на підставі, зокрема, рішення суду про визнання батьківства, орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження.

Відповідно до положень п. 20 глави 1 розділу III Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 № 52/2, з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства, зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Положеннями п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5, з відповідними змінами, передбачено, що рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, - є підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану.

З урахуванням наведених положень нормативно-правових актів та встановлення судом того, що батьком ОСОБА_4 є ОСОБА_1 , вимога останнього про внесення змін до актового запису про народження є обґрунтованою та такою що підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 258-259, 263-265, 268, 273, 281 - 284, 354 ЦПК України, -

ухвалив:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання батьківства- задовольнити.

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_4 № 61 від 30.04.2025, а саме: виключити відомості з актового запису № 61 від 30.04.2025 про народження ОСОБА_4 , в графі «Батько» запис: « ОСОБА_2 » та внести відомості до актового запису № 61 від 30.04.2025 про народження ОСОБА_4 , в графі «Батько» запис « ОСОБА_1 »; змінити прізвище ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 », по батькові з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 ».

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Кропивницького апеляційного суду безпосередньо протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до статті 289 ЦПК України заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Учасники справи:

- позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання (перебування): АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

- відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса останнього відомого місця проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 ;

- відповідач - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Суддя О.А. Кнуров