Справа № 214/8854/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2025 року Саксаганський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:

головуючого судді Ткаченка А.В.,

за участю секретаря судового засідання Фастовець Ю.Ю.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі у порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу на час відкриття спадщини,

УСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаною заявою та просить суд встановити факт проживання його однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу з померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , у період з 1992 року до ІНФОРМАЦІЯ_2 , посилаючись на неможливість належного оформлення спадкових прав.

Ухвалою суду від 10 вересня 2025 року прийнято до розгляду заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити за правилами окремого провадження за участю заявника та заінтересованої особи.

У судове засідання сторони не з`явилися. До суду через канцелярію надійшла заява представника заявника адвоката Сагайдака Д.С. про залишення заяви без розгляду.

Ураховуючи вимоги частини першої статті 223 ЦПК України та частини другої статті 247 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників процесу на підставі наявних у справі доказів без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим статтями 55, 124 Конституції України.

Згідно з положеннями пункту 5 частини третьої статті 2 ЦПК України однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є диспозитивність.

Дії та воля сторони цивільного процесу фактично визначає спрямованість процесуальної діяльності суду та її результати.

Відповідно до частини першої, третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно частини третьої статті 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до вимог пункту 5 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення заявлених вимог без розгляду на підставі заяви заявника це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія це диспозитивне право заявника, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Закріплене за заявником право на подання заяви про залишення заявлених вимог без розгляду є абсолютним і не залежить від думки інших учасників процесу. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (постанови Верховного Суду від 10 квітня 2020 року у справі № 548/2531/18, від 05 жовтня 2021 року у справі №308/13199/17, від 04 квітня 2022 у справі № 441/1609/19).

Суд не наділений повноваженнями відмовити заявнику, який просить не розглядати його вимоги по суті (подібна за висновками постанова Верховного Суду від 03 лютого 2023 року у справі № 683/1861/19 (провадження № 61-12483св22).

Отже, саме по собі подання заяви про залишення заявлених вимог без розгляду не є необґрунтованими діями заявника, так як це його диспозитивне право, передбачене нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації (подібна за висновками постанова Верховного Суду від 11 січня 2022 року у справі № 449/1290/20 (провадження № 61-18698св21).

При цьому суд зазначає, що звернення із заявою про залишення заявлених вимог без розгляду до початку розгляду справи по суті є правом заявника та унеможливлює вирішення справи, тому суд вважає можливим вирішити подане стороною заявника клопотання за відсутності учасників процесу.

Ураховуючи викладене, оскільки заява про залишення заявлених вимог без розгляду подана представником заявника адвокатом Сагайдаком Д.С. до початку розгляду справи по суті, ордер, який міститься в матеріалах справи, обмежень представника щодо таких повноважень не містить, з огляду на принцип диспозитивності цивільного процесу, суд вважає можливим її задовольнити, залишивши заяву про встановлення факту без розгляду та роз`яснивши заявнику, що відповідно до частини 2 статті 257 ЦПК України особа, позов (заява) якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 257 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити заяву представника заявника ОСОБА_4 повністю.

Залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу на час відкриття спадщини.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повну ухвалу складено 16 грудня 2025 року.

Суддя А.В. Ткаченко