КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 грудня 2025 року місто Київ

Справа №758/8919/24

Апеляційне провадження № 22-ц/824/18320/2025

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В., вирішуючи клопотання ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поновлення строку на апеляційне оскарження, клопотання ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відстрочення сплати судового збору та питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на рішення Подільского районного суду міста Києва від 12 червня 2025 року (у складі судді Петрова Д.В.)

у справі за позовом Державного підприємства завод «Генератор» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за послуги з утримання будинку і споруд та прибудинкової території,

ВСТАНОВИВ

Рішенням Подільского районного суду міста Києва від 12 червня2025 року позов задоволено.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь Державного підприємства завод «Генератор» заборгованість у загальному розмірі 140 425 грн 50 коп.

Стягнуто з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь Державного підприємства завод «Генератор» судовий збір у розмірі 3 028 грн. в рівних долях по 1 514 грн з кожної.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, представник відповідачів 24 жовтня 2025року, подав через підсистему «Електронний суд» до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, якою просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову.

28 листопада 2025 року на запит до Київського апеляційного суду надійшли матеріали цивільної справи.

У зв`язку з перебуванням головуючого судді Желепи О.В. з 24 листопада по 5 грудня 2025 року у відпустці, питання про відкриття провадження вирішується після виходу судді з відпустки.

У апеляційній скарзі наявне клопотання скаржників, яким просять поновити строк на апеляційне оскарження рішення, зазначаючи, що 13 жовтня 2025 року ОСОБА_3 з смс розсилки дізналась, що на у банку було накладено арешт на всі її рахунки в межах виконавчого провадження, після чого, через відкритий сайт «Судова влада України» сторона відповідача дізналась про наявність зазначеного рішення. Вказує, що копію такого рішення сторона відповідачів не отримувала, станом на 22.10.3025 року підсистема «Електронний суд» також не містила спірне рішення

Вирішуючи клопотання про поновлення строку суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 354 ЦПК України, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 3 статті 354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Поважними причинами можуть визнаватись лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Також необхідно зазначити, що судом досліджуються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву.

Оскаржуване рішення було ухвалене 12 червня 2025 року, тоді як апеляційну скаргу подано 24 жовтня 2025 року.З матеріалів справи вбачається, що копію рішення було направлено ОСОБА_3 на поштову адресу, яка повернулась з відміткою «за закінченням зберігання».

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР передбачено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За змістом п. 101 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, у разі неможливості вручення адресатам (одержувачам) поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом строку, що встановлюється оператором поштового зв`язку, відправлення EMS - 14 календарних днів, міжнародні поштові перекази - відповідно до укладених угод. Строк зберігання за заявою відправника/адресата (одержувача) і за додаткову плату може бути продовжений.

Після закінчення встановленого строку зберігання поштові відправлення, поштові перекази повертаються відправнику, крім випадків, коли відправником надано розпорядження не повертати (п.102 вказаних вище Правил).

Строк зберігання поштового відправлення дає можливість особі вжити відповідних заходів для отримання відправлення та ознайомлення зі змістом відправлення протягом цього строку.

Відповідно до положень ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

В рішенні від 26.04.2007 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Листи, що повернулися з відміткою довідкою поштового відділення про причину повернення - «за закінченням терміну зберігання» або «інші причини», є належно врученими. Звісно ж, за умови, що їх було направлено на адресу, вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (щодо юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців) або на адресу місця реєстрації (щодо фізичних осіб) чи на адресу, самостійно зазначену стороною як адреса для листування.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23 січня 2023 року у справі № 496/4633/18 (провадження № 61-11723св22).

У постановах від 14.08.2020 року та від 13.01.2020 року у справі №910/22873/17 Верховний суд зазначав, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

Копія рішення була направлена на адресу відповідачів, яку останні зазначали у своїх заявах, поданих до суду першої інстанції, таких як заява про перегляд заочного рішення суду. У апеляційній скарзі відповідачі також не змінили адресу.

Відтак, конверт, що повернувся на адресу суду за закінченням терміну зберігання підтверджено той факт, що ухвала суду була направлена на адресу заявника, яка була вказана ним особисто як адреса для листування в позовній заяві. Відмітка про повернення рекомендованого повідомлення вчинена 12.08.2025 року (відповідно до трекінгу 220)

Також апеляційний суд враховує, що у відповідачів наявний представник, який має електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд» та є підключеним до електронної справи № 758/8919/24 як представник відповідачів.

Положенням про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення) визначено порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів).

Оскільки днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи, а сервіс «Електронний кабінет» за приписами Положення є саме такою адресою, то надсилання процесуальних документів за допомогою підсистем «Електронний кабінет» та «Електронний суд» є днем вручення судового рішення, за умови отримання відповідного повідомлення про його доставлення.

Згідно з абзацами першим-другим пункту 37 наведеного Положення підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

До Електронного кабінету користувачів надсилаються відомості, у тому числі про отримання та реєстрацію документів у справі, а також інші відомості, що призвели до зміни стану розгляду справи (абзац четвертий пункту 37 Положення).

У разі реєстрації отриманого документа до Електронного кабінету користувача автоматично надсилається відповідне повідомлення. В іншому випадку надсилається повідомлення із зазначенням причини відмови в реєстрації документа (пункт 41 Положення).

Встановлено, що судове рішення внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень та доставлено до «Електронного суду» 14 липня 2025 року, а відтак є підписаним суддею електронним підписом та автоматично мало бути доставлено до електронних кабінетів учасників справи.

Зазначене свідчить, що заявник мав об`єктивну можливість дізнатися про стан відомого йому провадження. Разом з тим будучи обізнаним про розгляд даного спору, протягом трьох місяців (з дати внесення оскаржуваного рішення в ЄДРСР та ЕС та до дати подачі апеляційної скарги) сторона відповідача не вживала жодних дій щодо інформування про стан розгляду судової справи, не подавали відповідних заяв до суду першої інстанції і т.д.

Враховуючи зазначене, апеляційний суд визнає неповажним причини пропуску строку, зазначені в клопотанні.

З огляду на те, що підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження вказані в клопотанні визнаються судом неповажними, скаржнику надається право в десятиденний строк з дня вручення копії даної ухвали звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою, в якій вказати інші підстави для поновлення строку, а подана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Крім того, у апеляційній скарзі представник відповідачів просив відстрочити ОСОБА_2 та ОСОБА_3 сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі, оскільки на рахунки ОСОБА_3 був накладений арешт в межах виконавчого провадження. Таким чином була зупинена її підприємницька діяльність, яка є єдиним джерелом доходу останньої.

Перевіривши зміст клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, вважаю що дане клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав:

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

В п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно п.п. г. п. 2. ч.1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутне матеріальне становище скаржника, що відповідно унеможливлює здійснити оплату судових витрат.

Єдиним доказом скрутного майнового стану відповідачів, наданих до апеляційної скарги, є скрін-копія повідомлення про те що хтось отримав постанову на арешт бізнес-рахунків ОСОБА_3 . Зазначене повідомлення не містить а ні найменування відправника, а ні підпису (електронного чи фізичного). Також стороною не надано копію постанови виконавця про накладення арешту на рахунки ОСОБА_3 .

Щодо ОСОБА_2 , то клопотання не містить ні доводів, ні доказів майнового стану відповідача, яке б надало підстави суду відстрочити сплату судового збору.

Відтак, підстави для відстрочення сплати судового збору відсутні, а стороні відповідача необхідно надати належні документи на підтвердження права на відстрочення сплати судового збору або сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

Згідно пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, сума судового збору становить - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент подання позовної заяви), ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму.

Станом на 01.01.2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3 028 грн 00 к.

Згідно ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Оскільки при подачі позовної заяви судовий збір за майнову вимогу підлягав сплаті у розмірі 3 028,00 грн, то при подачі апеляційної скарги необхідно було сплатити 3 633,60 грн (4 542х150%х0,8).

Таким чином, ОСОБА_3 та ОСОБА_2 необхідно сплатити 3 633 грн. 60 к. на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Солом.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

та надати до суду оригінал квитанції про сплату вказаних коштів.

Враховуючи вищенаведене, скаржнику необхідно подати до Київського апеляційного суду оригінал документу про сплату судового збору.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, недоліки необхідно усунути в строк який не може перевищувати 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Оскільки, вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст. 357 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В.

УХВАЛИВ

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відстрочення сплати судового збору - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків не більше 10-ти днів з дати отримання ухвали.

Недоліки необхідно усунути шляхом подачі апеляційному суду оригіналу документу про сплату судового збору та клопотання про поновлення строку з наведенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Попередити заявника, якщо у визначений судом строк не подасть докази сплати судового збору, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Попередити заявника, якщо у визначений судом строк він не подасть заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або вказані ним підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, йому буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

У разі не усунення недоліків до вказаного строку, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Суддя Желепа О.В.