Провадження № 2-п/175/29/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2025 року с-ще. Слобожанське

Дніпровський районний суд Дніпропетровської області

у складі: головуючого судді Бойка О.М.

при секретарі Кальченко Ю.О.,

за участі:

представника позивача Ільїна О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Публічного акціонерного товариства Національна акціонерна Страхова компанія «ОРАНТА», про перегляд заочного рішення по цивільній справі №175/17059/24 від 19 травня 2025 року, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дніпровського районного суду Дніпропетровської області перебувала справа №175/17059/24 за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Національна акціонерна Страхова компанія «ОРАНТА», третя особа: ОСОБА_2 , про стягнення недоплаченого страхового відшкодування.

Заочним Рішенням Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 19 травня 2025 року по справі №175/17059/24 було ухвалено:

«… Позовні вимоги ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Національна акціонерна Страхова компанія «ОРАНТА», третя особа: ОСОБА_2 , про стягнення недоплаченого страхового відшкодування задовольнити.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства Національна акціонерна Страхова компанія «ОРАНТА» (код ЄДРНОУ 00034186) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , суму недоплаченого страхового відшкодуванням у розмірі 36 439,87 грн.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства Національна акціонерна Страхова компанія «ОРАНТА» (код ЄДРНОУ 00034186) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , судові витрати у вигляді судового збору 1211,20 грн., та витрати на професійну правничу допомогу 10000,00 грн., що загалом складає 11211,20 грн. …».

У липні 2025 року до суду надійшла заява Публічного акціонерного товариства Національна акціонерна Страхова компанія «ОРАНТА», про перегляд заочного рішення по цивільній справі №175/17059/24 від 19 травня 2025 року.

В обґрунтування заяви відповідач вказує на те, що не отримували копії позовної заяви та не мали можливості надати свої заперечення на неї, вважають, що рішення суду ухвалене передчасно.

У судовому засіданні представник позивача адвокат Ільїн О.М. просив суд не скасовувати заочне рішення та залишити його в силі.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився. Про час та місце були належним чином повідомленні.

Вивчивши матеріали вказаної цивільної справи та матеріали заяви про перегляд заочного рішення, суд, вважає, що заява підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Як встановлено в судовому засіданні, що також підтверджується матеріалами справи, представник відповідача по справі Публічного акціонерного товариства Національна акціонерна Страхова компанія «ОРАНТА», у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомленні належним чином, що підтверджується судовими повістками, які були надіслані до електроного кабінету підсистеми «Електронний суд» відповідача, та підтверджується довідками про доставку електронного документу, а тому зі згоди позивача на підставі ст. 224 ЦПК України суд ухвалив рішення при заочному розгляді справи.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Щодо посилання представника відповідача на невідповідність експертизи наданої до суду для визначення оцінки страхового відшкодування, слід вказати наступне.

Згідно зі ст.102 ЦПК України, Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові. складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок. а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов?язків.

Відповідно до ч. ч. 1, 6 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати во суду висновок експерта, складений на його замовлення. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов?язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Згідно з ч. 5 ст. 106 ЦПК у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Відповідне положення міститься у постанові Великої Палати від 18 грудня 2019 року№ 522/1029/18.

Долучений до позовної заяви Висновок експерта №3510/23 від 19.10.2023 року щодо вартості матеріального збитку заподіяного власнику КТЗ цілком відповідає вимогам ч. 5 ст. 106 ЦПК України, оскільки у ньому наявний докладний опис проведених експертом досліджень, складений у порядку, визначеному законодавством, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові.

Крім того, у наданому висновку експерта зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Крім того, відповідно до ч. 2, 3 ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Крім того, суд звертає увагу, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права (ст.8 Конституції України).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях визначив окремі ознаки принципу верховенства права у розбудові національних систем правосуддя та здійсненні судочинства, яких мають дотримуватись держави - члени Ради Європи, що підписали Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Так, у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини наголосив, що «право на справедливий судовий розгляд, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип стверджує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру» (п.40 Рішення від 3 квітня 2008 року, заява №3236/03).

Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (п.41 Рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, заява № 3236/03).

Так, у ході розгляду заяви було встановлено, що підстав для скасування заочного рішення Дніпровського районного суду Дніпропетровської області ухваленого по справі №175/17059/24 за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Національна акціонерна Страхова компанія «ОРАНТА», третя особа: ОСОБА_2 , про стягнення недоплаченого страхового відшкодування у суду немає, оскільки відповідачем до заяви про перегляд заочного рішення не надано доказів, які мали б істотне значення для правильного вирішення справи та можуть привести до ухвалення іншого рішення, протилежного заочному.

Таким чином, відсутня правова сукупність підстав для перегляду заочного рішення, тому заяву відповідача слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Заяву Публічного акціонерного товариства Національна акціонерна Страхова компанія «ОРАНТА», про перегляд заочного рішення по цивільній справі №175/17059/24 від 19 травня 2025 року залишити без задоволення.

Роз`яснити відповідачу Публічному акціонерному товариству Національній акціонерній Страховій компанії «ОРАНТА», що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Бойко О.М.