2/953/5210/25
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про залишення позовної заяви без руху)

"04" грудня 2025 р. м.Харків

Суддя Київського районного суду м. Харкова Демченко С.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

у с т а н о в и в:

02 грудня 2025 року адвокат Бачіашвілі М.О., яка діє в інтересах ОСОБА_1 на підставі ордеру на надання правничої допомоги серії АХ № 1307552 від 01 грудня 2025 року, звернулася до суду з позовною заявою до Харківської міської ради, третя особа П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора, в якій просить визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його дружини ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що її слід залишити без руху з огляду на таке.

Відповідно до вимог п. 4, 5 ч 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачка ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Бачіашвілі М.О., звернулася до суду із проханням визначити додатковий строк ОСОБА_2 для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його дружини ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Таким чином, предметом позову у цій справі є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відносно спадщини.

У п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року указано, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Тобто, позивачем у справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини виступає спадкоємець, який пропустив такий строк.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, спадкова справа після смерті ОСОБА_3 заведена на підставі заяви представника ОСОБА_4 , який доводився чоловіком ОСОБА_3 .

З долученої до матеріалів позовної заяви копії довіреності, виданої від 02 серпня 2024 року громадянином ОСОБА_5 на ім`я ОСОБА_1 , слідує, що він уповноважив останню вести справу з реєстрації спадщини після смерті його дружини ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 і на день смерті проживала в Канаді.

З аналізу викладеного вбачається, що ОСОБА_6 , який був чоловіком померлої ОСОБА_3 , уповноважив ОСОБА_1 діяти від його імені та вести справу з реєстрації спадщини після смерті його дружини ОСОБА_3 .

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 звернулася до суду в інтересах ОСОБА_4 , при цьому визначила свій процесуальний статус як позивача, тоді як у даному випадку позивачем має виступати саме ОСОБА_6 , як спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини.

Крім того, суд до відкриття провадження у справі про визначення особі додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, має перевірити в матеріалах позовної заяви наявність інформації про місце відкриття спадщини, заведення спадкової справи, інших спадкоємців, які прийняли спадщину, у разі їх наявності встановити відсутність їх письмової згоди на подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Як вбачається з матеріалів справи спадкодавець ОСОБА_7 станом на 21 лютого 2001 року була знята з місця реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 та зареєстрованою на території України на день смерті не була.

Виходячи з вимог ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

На позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.

Позивач у своєму позові вказує, що до спадкового майна входить частка квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з тим, позивач не зазначив, яке саме рухоме та нерухоме майно входить до складу спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_3 , для визначення підсудності.

Крім того, при розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати, зокрема, коло спадкоємців, які прийняли спадщину. Для вирішення заявлених позовних вимог важливим є встановлення наявності/відсутності інших спадкоємців. Відсутність таких відомостей позбавляє суд можливості визначити суб`єктний склад учасників спірних правовідносин, зокрема визначити належного відповідача.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що спадщину після смерті спадкодавця фактично ніхто не прийняв. Проте, як зазначено в позовній заяві у спадкодавиці ОСОБА_3 є син ОСОБА_8 , однак вказану особу позивач до участі у справі не залучає.

Таким чином, позивачу слід зазначити належне коло учасників справи, визначитись із їх процесуальним статусом та відповідно до вимог ст. 177 ЦПК України додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості учасників справи із дотриманням вимог статті 95 ЦПК України.

Згідно зі ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.177, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Встановити строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі суду, у встановлений судом строк, позов буде вважатися неподаним та буде повернутий позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя С.В. Демченко