єдиний унікальний номер справи 546/1209/25
номер провадження 2/546/845/25
УХВАЛА

10 грудня 2025 року м. Решетилівка Полтавська область

Решетилівський районний суд Полтавської області у складі судді - Лівер І.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Селянського фермерського господарства «С.Г.М.» про стягнення орендної плати, штрафних санкцій та розірвання договору оренди землі

УСТАНОВИВ:

Представником позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 через систему «Електронний суд» подано до Решетилівського районного суду Полтавської області позовну заяву ОСОБА_1 до Селянського фермерського господарства «С.Г.М.» про стягнення орендної плати, штрафних санкцій та розірвання договору оренди землі

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 05.12.2025 справу передано на розгляд судді Лівер І.В.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам, встановленим ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно зі ст. 7 закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу станом на 1 січня 2025 року складає 3028,00 грн.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позову майнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 1 відсотка від ціни позову, але не менше 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що станом на 01.01.2025 складає 1 211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що станом на 01.01.2025 складає 15 140,00 грн), а також за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що станом на 01.01.2025 складає 1 211,20 грн).

Згідно ч. 3 ст. 4 ЗУ «про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Подана представником позивача Кумечко М.С. позовна заява не відповідає вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а саме до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

В обгрунтування звільнення позивача від сплати судового збору представник позивача посилалась на п. 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», відповідно до якої від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Згідно ч. 2 ст. 22 ЗУ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» ветерани війни та члени сімей загиблих (померлих) ветеранів війни, члени сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України отримують безоплатну правничу допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом таких питань.

Предметом спору за даним позовом є стягнення орендної плати, штрафних санкцій та розірвання договору оренди землі, тобто захист прав та інтересів військовослужбовця, пов`язаних з відносинами оренди землі, тобто цей спір не пов`язаний із захистом порушених прав ОСОБА_1 саме з виконанням ним військового обов`язку, або виконанням службових обов`язків.

Вказане узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, викладених в постанові від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19, а також в постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17.

У постанові від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 Велика Палата Верховного Суду в контексті аналізу застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI дійшла висновку, що правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей встановлені Законом № 3551-XII. У статті 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань

Водночас, оскільки у справі № 9901/311/19 особа зверталась за захистом права, яке не випливало із статті 12 Закону № 3551-XII, тобто позов не зачіпав обсяг соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином не стосувався соціального і правового захисту ветеранів війни, то Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що ця особа не звільняється від сплати судового збору, попри її статус учасника бойових дій, на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 зазначила, що пункт 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, у яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону № 3551-XII. А стаття 22 цього ж Закону передбачає, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12 та 22 Закону № 3551-XII.

Зазначена правова позиція підтримана Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 11.09.2024 у справі № 567/79/23.

А тому, на підставі викладеного, з врахуванням того, що в позові заявлено вимоги як майнового так і немайнового характеру, подання позову в електронній формі, позивачу необхідно сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі за дві вимоги майнового та немайнового характеру із застосуванням коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, а саме за майнову вимогу - в розмірі 968,96 грн., за немайнову вимогу - в розмірі 968,96 грн.

Крім того, як вбачається з тексту позовної заяви, серед додатків, що додані до позовної заяви, вказана копія свідоцтва про право на спадщину за законом від 29.07.2023 (бланк № НОА 1272), однак додана до позову копія документу нечитабельна.

За таких обставин, суд вважає позовну заяву такою, що не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищезазначені обставини, суддя позбавлений можливості вирішити питання відкриття провадження у справі, а тому позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк на усунення недоліків.

Керуючись статями 175, 177, 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Селянського фермерського господарства «С.Г.М.» про стягнення орендної плати, штрафних санкцій та розірвання договору оренди землі - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків три дні з дня отримання ухвали.

У разі неусунення недоліків у наданий строк позовна заява буде вважатися неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Копію ухвали направити позивачу та його представнику.

Суддя І.В. Лівер