КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 755/228/25
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/9340/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів

судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Болотова Є.В.,

суддів: Музичко С.Г., Сушко Л.П.,

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 24 лютого 2025 року, постановлену під головуванням судді Савлук Т.В.,-

встановив:

У грудні 2024 року ТОВ «Євро-Реконструкція» звернулось до суду із позовом про стягнення заборгованості за отримані послуги з централізованого опалення/постачання теплової енергії, гарячої води та абонентське обслуговування.

12 лютого 2025 року ОСОБА_4 звернувся до суду із заявою про виправлення описки в ухвалі Дніпровського районного суду міста Києва від 14 січня 2025 року.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 24 лютого 2025 року названу заяву повернуто ОСОБА_4 з підстав, передбачених ч. 4 ст. 183 ЦПК України.

В апеляційній скарзі представник відповідачів просить скасувати ухвалу суду та направити матеріали справи до суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм процесуального права.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України дана справа розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Постановляючи ухвалу про повернення заяви про виправлення описки, суд першої інстанції виходив із відсутності доказів надіслання (надання) іншим учасникам справи копій поданої заяви.

Колегія суддів не погоджується із таким висновком суду першої інстанції.

За ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно ст. 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд.

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Встановлено, що 22 січня 2025 року ОСОБА_4 звернувся до суду із заявою про виправлення описки в ухвалі Дніпровського районного суду міста Києва від 14 січня 2025 року.

Так, повертаючи заяву про виправлення описки ОСОБА_4 , суд першої інстанції не звернув уваги на те, що вимоги ч. 2 ст. 183 параграфу 2 «Заяви з процесуальних питань» глави 1 Розділу III «Позовне провадження» ЦПК України не регулюють спірні процесуальні відносини, а положення ч. 4 ст. 183 ЦПК України поширюються виключно на заяви, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, подані до суду без дотримання вимог ч. 1 або 2 цієї статті.

Постановляючи ухвалу суду від 24 лютого 2025 року, судом першої інстанції помилково застосовано положення ч. 4 ст. 183 ЦПК України та повернуто заяву про виправлення описки ОСОБА_4 .

Враховуючи вищенаведене, висновок суду першої інстанції про те, що заявником не виконано вимоги ч. 2ст. 183 ЦПК України є необґрунтованим, оскільки положення ч. 4 ст. 183 ЦПК України застосовується виключно до заяв, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень.

Повертаючи заяву від 22 січня 2025 року про виправлення описки, суд першої інстанції не звернув увагу на вищенаведене та помилково застосував положення ч. 4ст. 183 ЦПК України через відсутність доказів направлення заяви іншим учасникам справи.

При новому розгляді суду першої інстанції необхідно звернути на це свою увагу.

Згідно ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;

3) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Пунктом 6 частини 1 статті 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що ухвала суду 24 лютого 2025 року вирішена з порушенням норм процесуального права, яке призвело до постановлення помилкової ухвали, відтак підлягає скасуванню, а справа - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 367, ст. 374, ст. 379, ст. 382 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 задовольнити.

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 24 лютого 2025 рокускасувати.

Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного судового рішення.

Повний текст складено 11 грудня 2025 року.

Суддя-доповідач Є.В. Болотов

Судді: С.Г. Музичко

Л.П. Сушко