печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" листопада 2025 р. суддя Печерського районного суду м. Києва Новак Р.В., розглянувши матеріали позовної заяви Всеукраїнської професійної спілки «Спілка Залізничників України» до акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

До Печерського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Всеукраїнської професійної спілки «Спілка Залізничників України» до акціонерного товариства «Українська залізниця», у якій просить стягнути заборгованість з відрахувань на культурно-масову, фізкультурну і оздоровчу роботу за період з квітня 2019 року по 02.10.2025 у розмірі 507038,00 грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.11.2025, вказану справу було розподілено та передано судді.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у постанові № 3 від 01.03.2013 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» в пункті 3 роз`яснив, що суди мають виходити з того, що критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є: - по-перше, наявність у них спору про право цивільне (справи за позовами, що виникають із будь-яких правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства); - по-друге, суб`єктний склад такого спору (однією зі сторін у спорі є, як правило, фізична особа).

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 20 Господарського процесуального кодексу України, господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках.

Як зазначається в пункті 3.1 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 10 від 24.10.2011 «Про деякі питання підвідомчості та підсудності справ господарським судам», господарський спір підвідомчий господарському суду, зокрема, за таких умов: 1) участь у спорі суб`єкта господарювання; 2) наявність між сторонами господарських відносин, врегульованих Цивільним кодексом України,Господарським кодексом України, іншими актами господарського і цивільного законодавства, і спору про право, що виникає з відповідних відносин; 3) відсутність у законі норми, що прямо передбачала б вирішення такого спору судом іншої юрисдикції. Таким чином, господарські суди на загальних підставах вирішують усі спори у господарських правовідносинах, у яких хоча б одним з учасників є суб`єкт господарської діяльності.

Відповідно до витягу з Державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Всеукраїнської професійної спілки «Спілка Залізничників України» є юридичною особою.

Відповідно до абзацу 2 ст. 1 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», професійна спілка (профспілка) - добровільна неприбуткова громадська організація, що об`єднує громадян, пов`язаних спільними інтересами за родом їх професійної (трудової) діяльності (навчання).

Згідно з ч.3 ст. 3 ГК України, діяльність не господарюючих суб`єктів, спрямована на створення і підтримання необхідних матеріально-технічних умов їх функціонування, що здійснюється за участі або без участі суб`єктів господарювання, є господарчим забезпеченням діяльності не господарюючих суб`єктів.

Так, зміст позовної заяви та інших матеріалів справи свідчить про те, що предметом позову є питання правомірності нездійснення відповідачем відрахувань позивачу коштів на культурно-масову, фізкультурну і оздоровчу роботу в розмірах, передбачених колективним договором та угодами, але не менше ніж 0,3 відсотка фонду оплати праці з віднесенням цих сум на валові витрати за період з квітня 2019 року по 02.10.2025, передбачених ст. 44 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності».

Відповідно до ч. 3 ст. 44 Закону України «Про професійні спілки їх права та гарантії діяльності» роботодавці зобов`язані відраховувати кошти первинним профспілковим організаціям на культурно-масову, фізкультурну і оздоровчу роботу в розмірах, передбачених колективним договором та угодами, але не менше ніж 0,3 відсотка фонду оплати праці з віднесенням цих сум на валові витрати, а у бюджетній сфері - за рахунок виділення додаткових бюджетних асигнувань.

Вказані відносини зобов`язального характеру випливають з положень ч. 3 ст. 3 ГК України, оскільки їх виконання спрямоване на створення і підтримання необхідних матеріально-технічних умов функціонування Профспілки, як не господарюючого суб`єкта, що здійснюється за участю суб`єкта господарювання (відповідача), та безперечно є господарчим забезпеченням діяльності позивача. У спірних правовідносинах позивач та відповідач виступають як неприбуткова (некомерційна) організація та суб`єкт господарювання відповідно. Тобто між сторонами виник спір про право Профспілки на реалізацію забезпечення своєї діяльності.

Відтак, суб`єктний склад сторін даного спору та характер спірних правовідносин відповідає вимогам ст.1 ГПК України, спірні правовідносини мають господарський характер.

Отже, враховуючи наведене, справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З огляду на встановлені обставини, у відкритті провадження слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст. 19, 186, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження у справі за позовом Всеукраїнської професійної спілки «Спілка Залізничників України» до акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості - відмовити.

Роз`яснити Всеукраїнській професійній спілці «Спілка Залізничників України» про право звернення з позовними вимогами до господарського суду.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя Р.В. Новак