У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

12 грудня 2025 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області І.Д.Калієвський, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 , представника позивача: ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача звернувся в суд з позовом до відповідачів про визначення права власності на майно в порядку спадкування за законом.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік ОСОБА_1 ОСОБА_6 , про що 9 жовтня 2023 року Маньківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було зроблено актовий запис №286, та видано Свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 .

У відповідності до вимог ст. 1220 ЦК України в день смерті ОСОБА_6 відкрилась спадщина.

На підставі заяв дружини ОСОБА_1 , та дочок: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_7 про прийняття спадщини після смерті чоловіка та батька, ОСОБА_6 , приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Завірюхою О.В., відкрита спадкова справа №137/2023 від 14 листопада 2023 року.

Повідомляю Вам, що 8 червня 2024 року ОСОБА_7 уклала шлюб із ОСОБА_8 та змінила прізвище на « ОСОБА_9 ».

До складу спадкового майна входить: Земельна ділянка площею 0,4961 га., кадастровий номер :01:003:0057, місцезнаходження якої: АДРЕСА_1 яка належала померлому на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку серія ЧР №112970 виданого Дзензелівською сільською радою Маньківського району Черкаської області 17 березня 2004 року. Цільове призначення для ведення особистого селянського господарства; Автомобіль марки «DAF», модель «400», 1990 року випуску, тип вантажопасажирський В, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 . Колір білий, реєстраційний номер НОМЕР_3 який належав померлому на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 виданого Уманським ВРЕР УДАІ ГУМВ України у Черкаській області 27 квітня 2010 року; Комбайн зернозбиральний марки «СК-5М-1 Нива» № НОМЕР_5 , двигун НОМЕР_6 , 1987 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_7 , який належав померлому на підставі свідоцтва про реєстрацію машини серія НОМЕР_8 виданого ІДТН Черкаської ОДА у Маньківському районі 17 лютого 2011 року; Причіп модель «Маз 8114», рама № НОМЕР_9 , 1990 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_10 , який належав померлому на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, виданого ДАІ міста Черкаси 09 лютого 1990 року; Причіп марки «ПСЕ-20-1» заводський № НОМЕР_11 , 1990 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_12 , який належав померлому на підставі свідоцтва про реєстрацію НОМЕР_13 виданого Маньківською ІДТН 25 травня 2007 року.

Житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Селянське (фермерське) господарство «Пролісок», місцезнаходження якого: село Дзензелівка, вул. Садова, буд. 26 Маньківського району Черкаської області ідентифікаційний код юридичної особи 30991250.

Між спадкоємцями було укладено договір про поділ спадщини, посвідчений приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Завірюхою О.В., 22 травня 2025 року, за реєстровим №943.

За спільною домовленістю між спадкоємцями до ОСОБА_1 перейшла земельна ділянка площею 0,4961 га., кадастровий номер :01:003:0057, місцезнаходження якої: АДРЕСА_1 яка належала померлому на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку серія ЧР №112970 виданого Дзензелівською сільською радою Маньківського району Черкаської області 17 березня 2004 року. Цільове призначення для ведення особистого селянського господарства.

На підставі даного договору 22 травня 2025 року ОСОБА_1 було видано приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Черкської області Свідоцтво про право на спадщину за законом №944. Дане свідоцтво видане на вищевказану земельну ділянку.

Також спадкоємцями було домовлено, що житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та селянське (фермерське) господарство «Пролісок», місцезнаходження якого: село Дзензелівка, вул. Садова, буд. 26 Маньківського району Черкаської області ідентифікаційний код юридичної особи 30991250, перейдуть у власність ОСОБА_1 .

22 травня 2025 року ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Завірюхи О.В., із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та про видачу свідоцтва на майнові права селянського (фермерського) господарства «Пролісок», місцезнаходження якого: АДРЕСА_2 .

22 травня 2025 року приватний нотаріус Уманського нотаріального округу Черкаської області Завірюха О.В., видала ОСОБА_1 Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії №408/02-31, відповідно до якої, спадкоємиці ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва на майнові права селянського (фермерського) господарства «Пролісок», місцезнаходження якого село Дзензелівка, вул. Садова, буд. 26 Маньківського району Черкаської області, ідентифікаційний код юридичної особи 30991250 засновником якого був померлий ОСОБА_6 посилаючись на те, що відсутнє майно яке було передане до складеного капіталу господарства, складений капітал господарства складає 0 (нуль) гривень, та в Статуті не зазначено, яким чином розподіляється складений капітал господарства між засновником та його членом, відсутні частки кожного з них.

Позивач та представник позивача вважають, що приватним нотаріусом Уманського нотаріального округу Черкаської області Завірюхою О.В., помилково встановлено наявність підстав для відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину на майнові права засновника СФГ «Пролісок».

Так, спадкодавець був єдиним засновником фермерського господарства, проте позивач, як спадкоємець, бажає продовжити діяльність ФГ «Пролісок». Фермерське господарство має у користуванні на правах постійного користування земельну ділянку комунальної власності для ведення фермерського господарства.

Після смерті чоловіка, ОСОБА_1 фактично вступила у володіння спадковим майном, оскільки постійно проживала та була зареєстрована зі спадкодавцем за однією адресою, що підтверджується витягом виданим виконавчим комітетом Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області від 14 листопада 2023 року.

Позивачем, як спадкоємцем, було прийнято рішення продовжувати діяльність ФГ «Пролісок», та подано нотаріусу заяву про прийняття спадщини, до складу якої входять майнові права засновника ОСОБА_6 , на фермерське господарство «Пролісок». На час утворення ФГ «Пролісок» його складений капітал становив 0 (нуль) грн., проте на теперішній час господарству належить на праві оренди земельні ділянки.

Варто зазначити, що на інше спадкове майно, а саме: земельну ділянку площею 0, 4961 га., кадастровий номер :01:003:0057 місцезнаходження якої: АДРЕСА_1 , з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, позивач отримала свідоцтво про право на спадщину яке додається.

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно з п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування у разі відмови нотаріуса і оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 1 Закону України "Про фермерське господарство" фермерське господарство є формою підприємницької діяльності громадян, які виявили бажання виробляти товарну сільськогосподарську продукцію, здійснювати її переробку та реалізацію з метою отримання прибутку на земельних ділянках, наданих їм у власність та/або користування, у тому числі в оренду, для ведення фермерського господарства, товарного сільськогосподарського виробництва, особистого селянського господарства, відповідно до закон. Фермерське господарство підлягає державній реєстрації як юридична особа або фізична особа - підприємець. Фермерське господарство діє на основі установчого документа (для юридичної особи - статуту, для господарства без статусу юридичної особи - договору (декларації) про створення фермерського господарства). В установчому документі зазначаються найменування господарства, його місцезнаходження, адреса, предмет і мета діяльності, порядок формування майна (складеного капіталу), органи управління, порядок прийняття ними рішень, порядок вступу до господарства та виходу з нього та інші положення, що не суперечать законодавству України.

Частинами 1, 4 ст. 4 Закону України «Про фермерське господарство» визначено, що головою фермерського господарства є його засновник або інша визначена в Статуті особа. Голова фермерського господарства може письмово доручати виконання своїх обов`язків одному з членів господарства або особі, яка працює за контрактом.

Відповідно до норм ст. 19 Закону України «Про фермерське господарство», до складу майна фермерського господарства (складеного капіталу) можуть входити: будівлі, споруди, облаштування, матеріальні цінності, цінні папери, продукція, вироблена господарством в результаті господарської діяльності, одержані доходи, інше майно, набуте на підставах, що не заборонені законом, право користування землею, водою та іншими природними ресурсами, будівлями, спорудами, обладнанням, а також інші майнові права (в тому числі на інтелектуальну власність), грошові кошти, які передаються членами фермерського господарства до його складеного капіталу.

Згідно статті 20 зазначеного Закону майно фермерського господарства належить йому на праві власності. Майнові права, що входять до складеного капіталу фермерського господарства, передаються йому на визначений у Статуті термін.

Згідно з ч. 1 ст. 23 Закону України "Про фермерське господарство" успадкування фермерського господарства (цілісного майнового комплексу або його частини) здійснюється відповідно до закону.

Відповідно до положень статті 35 Закону України "Про фермерське господарство" діяльність фермерського господарства припиняється: у разі реорганізації фермерського господарства; ліквідації фермерського господарства; визнання фермерського господарства неплатоспроможним (банкрутом); якщо не залишається жодного члена фермерського господарства або спадкоємця, який бажає продовжити діяльність господарства.

Із змісту зазначеної норми випливає, що таке немайнове право засновника фермерського господарства, як вирішення питання щодо господарської діяльності фермерського господарства може переходити до спадкоємців засновника.

В роз`ясненнях, що містяться в п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» зазначено, що успадкування майна селянського (фермерського) господарства здійснюється за загальними правилами спадкового права.

Дані висновки відповідають правовій позиції, зазначеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 червня 2020 року у справі №179/1043/16-ц, провадження №14-63 цс 20. Велика Палата Верховного Суду в пункті 43 зазначеної Постанови вказала, що ефективним способом захисту прав спадкоємців засновника фермерського господарства, які не відмовилися від вступу до фермерського господарства, в якого немає сформованого статутного капіталу, є визнання в порядку спадкування після смерті спадкодавця прав засновника такого господарства.

У зв`язку із вищевикладеним, зважаючи на те, що позивач як спадкоємець померлого засновника фермерського господарства бажає продовжити діяльність фермерського господарства, а його смерть не означає припинення діяльності цієї юридичної особи, а тому вважаю, що позовні вимоги є підставними, обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

Також 22 травня 2025 року ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який належав чоловіку, ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

22 травня 2025 року приватний нотаріус Уманського нотаріального округу Черкаської області Завірюха О.В., видала ОСОБА_1 Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії №408/02-31, відповідно до якої, спадкоємиці ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який належав чоловіку, ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1

Постанова вмотивована тим, що державна реєстрація права власності на вищевказане нерухоме майно відсутня. Оскільки спадкоємицею померлого, ОСОБА_1 , не було надано оригінали документів, що посвідчують право власності спадкодавця на нерухоме майно, як це вимагає пункт 4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, повідомивши, що такі документи відсутні, тому видати свідоцтво про право на спадщину за законом на житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який належав чоловіку, ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 не має правових підстав, оскільки не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії.

Позивач змушений звернутися до суду, так як тільки суд може встановити належне йому право власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом, що і змусило звернутися з відповідним позовом до суду.

Відповідно до довідки №159 виданої 30.04.2024 року Комунальним підприємством «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» про те, що на житловий будинок, який розташований у АДРЕСА_1 , станом на 01.01.2013 року в Маньківському відділку КП «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» право власності не зареєстровано.

Разом із тим, позивач звернулась до приватного підприємства «Уманський центр технічної інвентаризації» із метою виготовлення нового технічного паспорту на житловий будинок АДРЕСА_1 .

30 липня 2025 року приватне підприємство «Уманський центр технічної інвентаризації» виготовило ОСОБА_1 Технічний паспорт, відповідно до якого загальна площа житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , 82,7 кв.м., із яких 51,6 кв.м., житлова, та 31,1 кв.м., допоміжна.

Також наявні наступні будівлі та споруди: прибудова (а2), ганок (а3), навіс (Б1), сарай (В1), погріб (В2), гараж (Г1), сарай (Д1), сарай (Е1), сарай (Є1), вигрібна яма (№1) криниця 1/2 частина (№2), огорожа (№3), ворота з хвірткою (№4), ворота (№5).

22 вересня 2025 року за №132/06-09 відділом містобудування та архітектури виконавчого комітету Маньківської селищної ради надано відповідь на звернення Позивача щодо надання інформації про відповідність забудови земельної ділянки вимогам містобудівної діяльності та нормам у АДРЕСА_1

Так, розглянувши подані до заяви матеріали, які виготовлено станом на 14.07.2025 року ПП «Уманський центр технічної інвентаризації» (реєстраційний номер у Реєстрі будівельної діяльності: ТІ01:7965-2218-6067-3371), врахувавши акт обстеження земельної ділянки за місцем проживання від 18.09.2025 року, та генеральний план села Дзензелівка встановлено наступне: Забудова земельної ділянки відповідає генеральному плану с. Дзензелівка та знаходиться в зоні житлової забудови. Також встановлено, що сараї на земельній ділянці по АДРЕСА_1 , які позначені в технічному паспорті літерами Е1 та Є1, збудовані по спільній межі суміжної земельної ділянки по АДРЕСА_2 .

Власник земельної ділянки по АДРЕСА_2 , ОСОБА_10 , претензій щодо розміщення сараїв, позначених літерами в технічному паспорті Е1 та Є1, не має і не заперечує щодо оформлення права власності ОСОБА_1 , на ці будівлі.

Відділ містобудування та архітектури виконавчого комітету Маньківської селищної ради, враховуючи згоду суміжного землевласника ОСОБА_10 , не заперечує щодо визнання та оформлення права власності на житловий будинок та господарські будівлі і споруди по АДРЕСА_1 .

Відповідно до Довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості вартість вищевказаного житлового будинку становить 119000,00 грн.

Позивач змушений звернутися до суду, так як тільки суд може встановити належне йому право власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом, що і змусило його звернутися з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/1329/25 за позовом ОСОБА_1 , представника позивача: ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Проведення підготовчого засідання призначити на 24 грудня 2025 року о 8 годині 40 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, с-ще. Маньківка Уманського (Маньківського) району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасника справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачам для надання зустрічного позову встановити строк до 24 грудня 2025 року.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Уразі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Копію ухвали направити учасникам справи разом з судовими повістками.

Повідомити учасникам веб-адресу сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою вони можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається: https://mn.ck.court.gov.ua/sud2312/.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду лише в частині щодо недотримання правил підсудності впродовж 15 днів з дня її ухвалення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Д.Калієвський