Провадження № 2/761/433/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Саадулаєва А.І.,

за участю секретаря: Лишняк А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Предметом позову було стягнення з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «АК «Київводоканал», за період з 01.05.2015 по 31.05.2021, у загальному розмірі 21501,03 грн:

- заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги у розмірі 15867,53 грн;

- 3% річних у розмірі 1432,74 грн;

- інфляційні втрати у розмірі 4200,76 грн.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали позову передані на розгляд судді Макаренко А.І.

На підставі розпорядження № 01-08-1485 від 25.04.2025 щодо повторного автоматизованого розподілу справи № 761/28441/21 за підписом керівника апарату Шевченківського районного суду м. Києва Зборщік А.О., протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали справи передані на розгляд судді Саадулаєву А.І.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 25.04.2025 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження, витребувано докази.

02.06.2025 на адресу суду від відповідача ОСОБА_1 надійшов відзив, в якому він просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на те, що він не є єдиним власником квартири АДРЕСА_1 , та відповідно не повинен одноосібно нести всі витрати за комунальні послуги. Вказав, що співвласниками даної квартири ще є: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

12.06.2025 від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій він вказав, що станом на 30.05.2025 заборгованість ОСОБА_1 за житлово-комунальні послуги у розмірі 15867,53 грн - сплачена.

08.08.2025 від позивача надійшло клопотання про залучення співвідповідачів, а саме: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

В судовому засіданні, яке відбулось 25.08.2025, суд ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання, залучив до участі у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, у якості співвідповідачів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Предметом позову, з урахуванням уточненої позовної заяви є солідарне стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , на користь ПрАТ «АК «Київводоканал», за період з 01.05.2015 по 31.05.2021:

- заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги у розмірі 15867,53 грн;

- 3% річних у розмірі 1432,74 грн;

- інфляційні втрати у розмірі 4200,76 грн та судових витрат.

Підставою позову є порушенням прав позивача, як надавача послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення, невиконанням відповідачем зобов`язань щодо внесення плати за житлово-комунальні послуги за адресою: АДРЕСА_2 .

27.10.2025 від позивача надійшла заява з уточненим розрахунком заборгованості, згідно з якою він просить стягнути:

- 3% річних у розмірі 1011,76 грн;

- інфляційні втрати у розмірі 2644,53 грн;

- судові витрати: судовий збір у розмірі 2270,00 та витрати за отримання відомостей з Державного реєстру речових прав у розмірі 35,00 грн.

В судове засідання, яке відбулось 18.11.2025, представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, підтримав позовні вимоги в повному обсязі та просив задовольнити з підстав викладених у позові.

В судове засідання, яке відбулось 18.11.2025, відповідачі не з`явилися, хоча про дату і час розгляду справи були повідомлені належним чином, шляхом направлення поштового відправлення, яке повернулось до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», про причини неявки суду не повідомили, відзив на позовну заяву не подали, про що свідчать матеріали справи.

Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (ч. 1, 3 ст. 211 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Фіксування судового процесу технічними засобами не проводилось відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності осіб, які беруть участь у справі.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (надалі - Закон) житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил.

Згідно з ч. 1 ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо- та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо).

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах.

За змістом ст. 29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», надання житлово-комунальних послуг у багатоквартирному будинку здійснюється на підставі договору, що укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою ним особою.

Правовідносини з постачання фізичним особам централізованого опалення та постачання гарячої води регулюються Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України №630 від 21 липня 2005 року (надалі - Правила).

Відповідно до пункту 8 Правил, послуги надаються споживачеві згідно з договором, що оформляється на підставі типового договору.

05.08.2014 в газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання Публічним акціонерним товариством «Акціонерне компанія «Київводоканал», що перейменоване на Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) (далі - Повідомлення) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових мереж) (далі - Договір).

Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов Договору.

Повідомленням визначено, що у разі відмови споживачів від отримання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення холодної та гарячої води, така відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ «АК «Київводоканал» для оформлення припинення надання цих послуг.

Як вбачається з матеріалів справи, в період з 01.05.2015 по 31.05.2021, значились зареєстрованими/проживали: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , та споживачами послуг ПАТ «АК «Київводоканал», в подальшому перейменованим у ПрАТ «АК «Київводоканал», з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) (далі - Договір) за адресою АДРЕСА_2 .

Відповідно до п. 1.1 договору ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язується надавати споживачеві відповідної якості послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньобудинкових систем), а споживач зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором.

Відповідно до п. 3.1 договору розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим.

Підпункти 1, 10 пункту 1 частини 1 статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» дають визначення житлово-комунальних послуг як результату господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил та визначення комунальних послуг як результату господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо- та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством.

За приписами статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції, що діяла на момент існування взаємовідносин), пунктів 18, 20, 30 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 №630, споживач зобов`язаний оплачувати комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Плата за надані послуги вноситься споживачем відповідно до показань засобів обліку води і теплової енергії або затверджених нормативів (норм) споживання на підставі платіжного документа (розрахункової книжки, квитанції тощо). Розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим.

Однак, відповідачі, в порушення умов договору та вимог, що передбачені Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 №630, зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01.05.2015 по 31.05.2021 послуг з водопостачання та водовідведення не виконали належним чином, внаслідок чого виникла заборгованість у розмірі 15867,53 грн, а також на підтвердження якої позивачем надано довідку, розрахунок заборгованості.

Як вбачається із матеріалів справи, та встановлено в судовому засіданні, відповідачами сплачено основну суму заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги у розмірі 15867,53 грн.

Отже, позовні вимоги у частині стягнення заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги у розмірі 15867,53 грн - не підлягають задоволенню.

Крім того, позивач просить стягнути з відповідачів інфляційні втрати за прострочення виконання зобов`язання щодо оплати вартості спожитих послуг за період з 01.05.2015 по 31.05.2021 у розмірі 2644,53 грн та 3% річних за прострочення виконання зобов`язання щодо оплати вартості спожитих послуг за період з 01.05.2015 по 31.05.2021 у розмірі 1011,76 грн.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Крім того, відповідно до загальних умов виконання зобов`язань, встановлених статтею 526 ЦК України, зобов`язання повинно виконуватись належним чином згідно з умовами договору та вимогами ЦК України, інших актів цивільного законодавства.

Недотримання таких вимог призводить до порушення зобов`язань.

Зобов`язання боржника сплатити певну грошову суму на користь кредитора відповідно до цивільно-правового договору або з інших підстав, визначених законом, є грошовим зобов`язанням.

Отже, правовідносини, які склалися між сторонами з приводу надання житлово-комунальних послуг, є грошовим зобов`язанням, у якому, серед інших прав і обов`язків сторін, на боржника покладено виключно певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора, передбачене ч. 1 ст. 509 ЦК України, вимагати сплати грошей за надані послуги.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми.

Судом перевірено розрахунок заявленого до стягнення з відповідача розміру 3% річних та інфляційних втрат, з урахуванням приписів чинного законодавства України, та встановлено, що останній відповідає вимогам чинного законодавства, зокрема, проведений з урахуванням моменту виникнення прострочення виконання зобов`язання за відповідний період прострочення, а тому визнається обґрунтованим. А отже, підлягає стягненню з відповідача на користь позивача 3% річних у розмірі 1011,76 грн та інфляційні втрати у розмірі 2644,53 грн.

Щодо тверджень відповідачів про те, що позивачем пропущено строк позовної давності щодо стягнення боргу за житлово-комунальні послуги за період з 01.05.2015 по 31.05.2021, суд зазначає наступне.

Позов подано до суду 05.08. 2021.

Починаючи з 02.04.2020 (дата набрання винності Законом України від 30.03.2020 №540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (СОVID-19)», яким Цивільний кодекс України доповнено п. 12 розд. «Прикінцеві та перехідні положення» наступного змісту:

«12. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину».

Дане продовження строків позовної давності діяло до 30.06.2023 (дата закінчення карантину (30.06.2023 з 24.00 годин) на підставі постанови Кабміну від 27.06.2023 № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» на всій території України було продовжено .

Разом з тим, починаючи з 17.03.2022 (дата набрання чинності Законом № 2120 «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану»), розділ Цивільного кодексу України доповнено пунктом 19 «Прикінцеві та перехідні положення» наступного змісту:

«19. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії».

Таким чином, позивачем не пропущено строк позовної давності, оскільки такий строк був продовжений законодавцем.

Згідно з частиною першою статті 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При цьому, згідно з ч.1 ст. 76, ч. 1 ст. 77 та ст. 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

При цьому, відповідно до ч. 1-3, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Враховуючи викладене, оцінюючи всі досліджені судом докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України суд присуджує до стягнення з відповідачів на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 385,90 грн та витрати за отримання відомостей з Державного реєстру речових прав у розмірі 5,95 грн, пропорційно до суми задоволених позовних вимог 17%.

На підставі викладеного та керуючись ст.12, 13, 76-81, 89, 141, 229, 258, 259, 263-266, 268, 273, 280-282, 289, 352, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про стягнення заборгованості - задовольнити частково.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 (РНОКПП невідомо), ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_3 ), на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» () 3% річних у розмірі 1011 (одна тисяча одинадцять) грн 76 коп; інфляційні втрати у розмірі 2644 (дві тисячі шістсот сорок чотири) грн 53 коп.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 (РНОКПП невідомо), ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_3 ), на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» () судовий збір у розмірі 385 (триста вісімдесят п`ять) грн 90 коп та витрати за отримання відомостей з Державного реєстру речових прав у розмірі 5 (п`ять) грн 95 коп.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: