Провадження № 2/686/9062/25
09 грудня 2025 року м. Хмельницький
Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області
в складі: головуючої судді Хараджі Н.В.,
при секретарі судових засідань Козуляк І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Держави України в особі Верховного суду про відшкодування моральної шкоди,-
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Держави України в особі Верховного суду про відшкодування моральної шкоди в розмірі десять мільйонів гривень, завданої йому відмовою у здійсненні правосуддя та порушенням права на справедливий суд у відповідності ст.. 6 Європейської конвенції з прав людини очевидно незаконною Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Литвиненко І.В., Грушицького А.І., Петрова Є.В. від 22 вересня 2025 року у справі №686/7786/25.
Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 06 листопада 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі, розгляд якої постановлено проводити за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 09.12.2025 року на 11 год. 15 хв.
У пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 13.06.2007 № 8 «Про незалежність судової влади» судам роз`яснено, що виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається; суди повинні відмовляти у прийнятті позовів та заяв з таким предметом.
Отже, рішення суду і відповідно до цього дії або бездіяльність суддів у питаннях здійснення правосуддя, пов`язаних з підготовкою, розглядом справ у судових інстанціях, тощо, можуть оскаржуватися у порядку, передбаченому процесуальними законами та шляхом звернення до компетентних органів, а не шляхом оскарження їх дій (чи відшкодування шкоди одночасно з оскарженням таких дій) до іншого суду, оскільки це порушуватиме принцип незалежності судів і заборону втручання у вирішення справи належним судом.
Відповідно до норм чинного законодавства особи мають право оскаржити судове рішення до судів вищої інстанції в порядку та з підстав, визначених у процесуальному законодавстві.
У випадку неналежної поведінки судді та/або інших випадках (за наявності підстав і у визначеному законом порядку також) мають право звертатися до компетентних органів у відповідності до вимог Законів України «Про судоустрій і статус суддів» та «Про Вищу раду правосуддя».
Отже, чинне законодавство дає можливість громадянину повною мірою реалізувати своє право на оскарження судового рішення та дій судді в іншій спосіб, ніж шляхом звернення до суду з позовом.
Оскарження будь-яких дій судді щодо здійснення ним правосуддя не може відбуватися шляхом ініціювання судового процесу проти суду (судді). Суди та судді не можуть бути відповідачами у справах про оскарження їхніх дій чи бездіяльності під час здійснення ними правосуддя, про оскарження їх рішень, ухвалених за наслідками розгляду цих справ, а також про зобов`язання судів та суддів до вчинення певних дій.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 255 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Положення цієї норми стосуються як позовів, які не можна розглядати за правилами цивільного судочинства, так і тих позовів, які суди взагалі не можуть розглядати (пункт ЗО постанови Великої Палати Верховного Суду від 08.12.2019 у справі № 688/2479/16-ц).
Оскільки спір в частині вимог до суду не можна розглядати за правилами цивільного судочинства та взагалі такий спір не підлягає судовому розгляду, провадження у цій справі за позовом до Верховного Суду підлягає закриттю.
Сторони будучи належним чином повідомленні про дату, час та місце розгляду справи в підготовче судове засідання 09.12.2025 року не з`явились, клопотань про відкладення не подали. В позовній заяві мається прохання позивача щодо проведення підготовчого засідання, рівно як і слухання по суті, без його участі.
Оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.
Так, згідно позовної заяви позивач посилається як на його думку незаконність ухвали Верховного Суду від 22.09.2025 року по справі № 686/7778/26, за якою суд відмовив у відкриття касаційного провадження за його касаційної скаргою, що унеможливило його доступ до правосуддя, у зв`язку з чим просить стягнути на його користь моральну шкоду в сумі 1 000 000 грн.
Згідно п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 13.06.2007 № 8 «Про незалежність судової влади» судам роз`яснено, що виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається; суди повинні відмовляти у прийнятті позовів та заяв з таким предметом.
Відповідно до норм чинного законодавства особи мають право оскаржити судове рішення до судів вищої інстанції в порядку та з підстав, визначених у процесуальному законодавстві.
У випадку неналежної поведінки судді та/або інших випадках (за наявності підстав і у визначеному законом порядку також) мають право звертатися до компетентних органів у відповідності до вимог Законів України «Про судоустрій і статус суддів» та «Про Вищу раду правосуддя».
Отже, чинне законодавство дає можливість громадянину повною мірою реалізувати своє право на оскарження судового рішення та дій судді в іншій спосіб, ніж шляхом звернення до суду з позовом.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 255 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Положення цієї норми стосуються як позовів, які не можна розглядати за правилами цивільного судочинства, так і тих позовів, які суди взагалі не можуть розглядати (пункт 30 постанови Великої Палати Верховного Суду від 08.12.2019 у справі № 688/2479/16-ц).
Враховуючи вищезазначені вимоги закону, суд погоджується з доводами представника прийшов до висновку, що справа підлягає закриттю, у зв`язку із тим, що справа не може бути розглянута в порядку цивільного судочинства, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.
Керуючись ст. ст. 255, 353 ЦПК України, суд, -
Закрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Держави України в особі Верховного суду про відшкодування моральної шкоди
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в 15 денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Суддя Хмельницького

міськрайонного суду Н.В. Хараджа