КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 грудня 2025 року

м. Київ

провадження № 22-ц/824/18527/2025

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Євграфової Є. П.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Козира Сергія Володимировича, в інтересах ОСОБА_1 ,

на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області

від 26 вересня 2025 року

у цивільній справі № 369/12330/23 Києво-Святошинського районного суду Київської області

за позовом ОСОБА_2

до ОСОБА_1

про стягнення заборгованості за попереднім договором купівлі-продажу,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 вересня 2025 року позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, адвокат Козир Сергій Володимирович, в інтересах ОСОБА_1 , 28.10.2025 безпосередньо до Київського апеляційного суду подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 грудня 2025 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк на усунення недоліків, а саме апелянту необхідно сплатити судовий збір в розмірі 5 973 грн 19 коп.

09 грудня 2025 року на адресу Київського апеляційного суду надійшло клопотання про звільнення від сплати судового збору. В обґрунтуванні клопотання представник апелянта вказує, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_1 за 2024 рік. Щодо ОСОБА_1 (як фізичної особи) ухвалою Господарського суду Вінницької області від 01.04.2024 у справі № 902/1014/23 відкрито провадження про неплатоспроможність та введено мораторій на задоволення вимог кредиторів. Усі кошти, а також рухоме та нерухоме майно заявника арештовано. Арешт на кошти та на все майно накладено постановами від 02.06.2023 у виконавчому провадженні № 71926491, на підставі викладеного просить звільнити від сплати судового збору.

Вирішуючи клопотання апеляційної суд виходить з наступного.

Частиною 2 статті 127 ЦПК України визначено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Положеннями статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено право суду, враховуючи майновий стан сторони, відстрочити, розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від його сплати. Разом з тим, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 дійшла висновку, що застосування цих положень є дискреційним правом, а не імперативним обов`язком суду, навіть за наявності формальних підстав.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на суд, проте це право не є абсолютним і може підлягати обмеженням, зокрема фінансовим. Інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року).

ЄСПЛ неодноразово наголошував, що вимога про сплату судового збору є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів (рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року). При цьому оцінюючи фінансове становище особи, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу, рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів та можливості розпорядження ними (рішення ЄСПЛ у справах «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року; «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року).

Отже, право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах, а звільнення від сплати судового збору можливе лише за умови доведеності виключних обставин, які об`єктивно унеможливлюють його сплату.

Оцінивши наведені заявником доводи у сукупності з наданими матеріалами, апеляційний суд вважає їх необґрунтованими з огляду на таке.

Встановлені судом обставини щодо володіння заявником значними майновими активами (понад десять об`єктів нерухомості загальною площею близько 2 000 кв. м) у сукупності з відсутністю належних відомостей про страховий стаж та доходи за поточний період (ненадання форми ОК-5 за 2019-2024 роки) ставлять під обґрунтований сумнів твердження апелянта про його скрутний матеріальний стан. Реалізація обов`язку власника щодо утримання майна (стаття 322 ЦК України) об`єктивно вимагає наявності грошових коштів, що не узгоджується із задекларованою повною відсутністю доходів. Таке вибіркове подання доказів не дозволяє суду виключити наявність у заявника джерел доходу, достатніх для сплати судових витрат.

Посилання на накладення арешту на кошти у виконавчому провадженні не свідчить про повну неможливість здійснення платежів. Пунктом 10-2 Розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про виконавче провадження» на період дії воєнного стану фізичним особам-боржникам гарантовано право здійснювати видаткові операції з арештованого рахунку в межах суми, що не перевищує двох розмірів мінімальної заробітної плати (станом на 2024 рік - 16 000 грн) щомісяця. Розмір судового збору, що підлягає сплаті (5 973,19 грн), є значно меншим за встановлений законом ліміт видаткових операцій. Апелянтом не надано доказів звернення до виконавця для визначення поточного рахунку для здійснення видатків або доказів відсутності коштів у межах цієї суми.

Наявність провадження про неплатоспроможність не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору у цивільній справі, оскільки пільги, передбачені пунктом 4 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», стосуються виключно заявників у межах справи про банкрутство.

Враховуючи викладене, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання. Разом з тим, з метою забезпечення права на доступ до правосуддя, суд вважає за необхідне продовжити строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем встановлено ставку судового збору -1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 6 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір при подачі апеляційної скарги на рішення суду, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

За подачу позовної заяви підлягав сплаті судовий збір в розмірі 4 977,66 грн.

Отже, за подання апеляційної скарги у даній справі підлягає сплаті судовий збір в розмірі 5 973 грн 19 коп. ((4 977,66*150%)*0,8) за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян. р-н/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0026010;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 року по справі № 910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Оригінал документу про сплату судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме апеляційну скаргу сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Враховуючи викладене вище, зазначений в ухвалі Київського апеляційного суду від 02 грудня 2025 року строк для усунення недоліків слід продовжити та повідомити про це апелянта.

Для усунення недоліків апелянту необхідно протягом п`яти днів з дня вручення ухвали подати до Київського апеляційного суду квитанцію про сплату судового збору в розмірі 5 973 грн 19 коп.

Керуючись ст.ст. 127, 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання адвоката Козира Сергія Володимировича, в інтересах ОСОБА_1 , про звільнення від сплати судового зборувідмовити.

Продовжити строк для усунення недоліків апеляційної скарги адвоката Козира Сергія Володимировича, в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 вересня 2025 року встановивши строк тривалістю п`ять днів з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків.

Роз`яснити апелянту, що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у наданий строк, апеляційну скаргу буде визнано неподаною і повернуто особі, яка її подала.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному сайті Київського апеляційного суду за веб адресою: https://www.kas.gov.ua/CourtPortal.WebSite/Home/PoshukSprav

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. П. Євграфова