МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" жовтня 2025 р. Справа №370/1733/25

Провадження № 2/370/560/25

Макарівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Косенко А.В.,

із секретарем судового засідання Зозулею Я.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження у залі суду в селищі Макарів Київської області справу за позовом

ОСОБА_1 в особі представника, адвоката Живаги Олександра Васильовича, до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, як пропущеного з поважної причини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі позивачка) в особі представника, адвоката Живаги О.В., звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 (далі відповідачка) про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, як пропущеного з поважної причини, в якому вказала про те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла їхня мати, ОСОБА_3 , яка постійно проживала та була зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається із частини житлового будинку із господарськими спорудами, що розташований по АДРЕСА_1 (співвласником іншої частини житлового будинку є відповідачка) та житлова квартира по АДРЕСА_2 (в якій на даний час зареєстрована та проживає відповідачка). Як зазначає позивачка, що за життя їхня мати повідомила, що нею буде складено заповіт на старшу дочку, ОСОБА_2 , тому у сторін ніколи не виникали і на даний час відсутні спори щодо поділу чи користування спадковим майном. Після смерті ОСОБА_3 відповідачка у справі запевнила позивачку, що займається оформленням документів на спадщину, тому остання була впевнена, що їй немає змісту звертатися із заявою про прийняття спадщини, оскільки половина будинку вже перебуває у її та чоловіка власності, а інша половина будинку (із врахуванням оформлення спадщини) належатиме сестрі, тобто відповідачці.

Наприкінці 2023 року відповідачка повідомила позивачці, що хоче подарувати їй свою частину будинку та частину будинку, яку вона оформить у порядку спадкування за заповітом після смерті їх матері. Але коли на початку 2025 року відповідачка стала займатися оформленням та отриманням документів на право власності на спадкове майно, зокрема, і з метою, щоб у подальшому подарувати частину будинку, нотаріусом було вказано про те, що складений заповіт не передбачає права на спадщину, а саме на житлового будинку в с. Забуяння.

Тому, на початку квітня 2025 року позивачка звернулася до приватного нотаріуса Ольшевського В.С. для подачі заяви про прийняття спадщини та відкриття спадкової справи. Однак нотаріусом було відмовлено у прийнятті заяви та роз`яснено про необхідність звернення до суду із даним позовом через пропуск шестимісячного терміну для подачі заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, через вказані обставини та неправильну поінформованість позивачка вважає, що строк подачі заяви про прийняття спадщини нею був пропущений з поважних та об`єктивних причин і підлягає поновленню із наданням додаткового строку достатнього для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, позивачка, посилаючись на ст.ст. 1269, 1272 ЦК України просила суд: визначити їй додатковий строк терміном два місяці, що буде достатнім для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Макарівського районного суду Київської області від 17.06.2025 року позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд цивільної справи постановлено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 24.07.2025 року. Вказаною ухвалою також встановлено відповідачу 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву відповідно до ст. 178 ЦПК України (а.с.27).

Копію ухвали суду від 17.06.2025 року та позовну заяву з додатками представник відповідачки, адвокат Прокопенко М.С., отримав 11.07.2025 року в приміщенні суду, про що свідчить власноручний підпис на супровідному листі суду (а.с.28).

Ухвалою суду від 24.07.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 21.10.2025 року (а.с.37).

В судове засідання 21.10.2025 року позивачка та її представник не прибули, згідно поданої письмової заяви представника позивачки, адвоката Живаги О.В., просив розгляд справи проводити за їх відсутності, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити (а.с.43).

Належним чином повідомлені про день та час слухання справи, відповідачка та її представник в судове засідання не прибули, причини неявки суду не повідомили, що не перешкоджає розглядові справи. Згідно раніше поданої письмової заяви (а.с.35), представник відповідачки просив слухати справу за їх відсутності за наявними у справі матеріалами.

Протягом встановленого судом строку відповідачка відзиву на позов не подала, а тому суд розглядає справу на підставі наявних у ній матеріалів.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослі дивши письмові матеріали справи, суд встановив наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 , у віці 69 років, померла мати позивачки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копіями наступних документів, які містяться в матеріалах справи: свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 19.10.2023 року (а.с.18), свідоцтвом про народження позивачки серії НОМЕР_2 від 17.03.1988 року (а.с.8), свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_3 від 27.10.2007 року (а.с.9), рішенням Макарівського районного суду Київської області від 07.09.2015 року у справі №370/1427/15-ц (а.с.10), свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_4 від 20.07.2023 року (а.с.11).

Згідно довідки №231/16.6-08, виданої 15.11.2023 року Забуянським старостинським округом Макарівської селищної ради, ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , дійсно до дня своєї смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з нею на день її смерті за вищевказаною адресою ніхто не був зареєстрований (а.с.19).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, зокрема, на частину житлового будинку із господарськими спорудами, що розташований по АДРЕСА_1 . Факт належності вказаного майна ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом № НОМЕР_5 про право власності на житло від 25.01.2002 року (а.с.20).

Згідно Виписки з погосподарської книги №2 Забуянського старостинського округу Макарівської селищної ради Бучанського району Київської області за 2021-2025 роки ст. 85, встановлено, що зроблено обліковий запис №0303-01 про те, що власником житлового будинку, який розташований в АДРЕСА_1 є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Житловий будинок відповідно до запису в погосподарській книзі має загальну площу 52,0 кв.м., житлову площу 30,0 кв.м. (а.с.21).

Позивачка ОСОБА_1 є спадкоємицею першої черги за законом майна померлої ОСОБА_3 , оскільки є її донькою. Станом на дату смерті ОСОБА_3 позивачка не проживала та не була зареєстрована з померлою за однією адресою. Але окрім позивачки, спадкоємицею за заповітом є ще одна донька померлої ОСОБА_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копіями наступних документів, які містяться в матеріалах справи: свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 19.10.2023 року (а.с.18), свідоцтвом про народження відповідачки серії НОМЕР_6 , виданого повторно 11.03.1993 року (а.с.14), свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_7 від 02.10.2000 року (а.с.15), свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_8 від 03.09.2002 року (а.с.16), свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_9 від 28.07.2007 року (а.с.17).

Згідно заповіту, посвідченого 24.07.2023 року старостою Забуянського старостинського округу, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_10 , на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , заповіла своїй дочці ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.24).

Як вбачається з витягу із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №80730456 від 04.04.2025 року, виданого приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Ольшевським В.С. у спадковому реєстрі відсутня інформація щодо наявності спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 (а.с.23).

Як вказала позивачка, 04.04.2025 року вона звернулася до приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Ольшевського В.С. для подачі заяви про прийняття спадщини та відкриття спадкової справи після смерті матері. Однак нотаріусом листом було відмовлено у прийнятті заяви та роз`яснено про необхідність звернення до суду із даним позовом через пропуск шестимісячного терміну для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.22).

Строк подачі до нотаріуса заяви після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 становив з 17.10.2023 року по ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Враховуючи вказані позивачкою причини з яких вона пропустила строк подачі заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті матері, суд вважає за можливе його поновити.

Вирішуючи вимоги за даним позовом, суд керується наступним.

Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 та ст. 1223 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч. 1, ч.ч. 2, 3 та ч. 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Спадкування особливий правовий інститут. Можливість стати спадкоємцем не залежить від соціального статусу особи, її дієздатності, громадянства тощо. Водночас, законодавство встановлює певні умови, дотримання яких є обов`язковим для оформлення прав на спадкове майно. Однією із таких умов є дотримання спадкоємцем строку на прийняття спадщини.

Цивільний кодекс України встановлює для прийняття спадщини строк у 6 місяців, який починається з часу відкриття спадщини (смерті спадкодавця). Протягом 6 місяців спадкоємець повинен подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Якщо протягом вказаного строку заяву про прийняття спадщини не подано, спадкоємець вважається таким, що не прийняв спадщину.

Разом із тим, пропуск строку для прийняття спадщини не є безумовною підставою, що позбавляє спадкоємців права на спадок. Закон передбачає механізм захисту прав спадкоємців і дозволяє подати заяву про прийняття спадщини поза межами 6-місячного строку.

Спадкоємцеві, який пропустив строк для прийняття спадщини, може бути встановлений додатковий строк: за письмовою згодою інших спадкоємців, які прийняли спадщину; за рішенням суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Верховний Суд у своїй постанові від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/14 висловив свою позицію, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Тож, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд визнає їх належними, допустимими, достовірними, а позов таким, що підлягає задоволенню, оскільки достовірно встановлено, що позивачка належать до спадкоємців за законом після смерті ОСОБА_3 та пропустила строк для прийняття спадщини із поважної причини.

Оскільки відповідачка не вчиняла протиправних дій, що стали підставою позову, судові витрати з відповідачки не стягуються та покладаються на позивачку.

Згідно із ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст.ст. 5, 76-81, 83, 95, 141, 259, 263-265, 268, 354-355 ЦПК України суд, -

у х в а л и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, як пропущеного з поважної причини задовольнити.

Визначити ОСОБА_4 додатковий строк терміном два місяці, що буде достатнім для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо воно не проголошувалося з дати складання повного його тексту.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 273 ЦПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 21.10.2025 року.

Реквізити учасників справи:

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_11 , адреса: АДРЕСА_3 ;

ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_12 , адреса: АДРЕСА_4 .

Суддя А.В. Косенко