Справа № 291/761/25
Провадження №2-о/291/46/25
У Х В А Л А

іменем України

10 грудня 2025 року селище Ружин

Ружинський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Гарбарук І.М.,

присяжних Осадчої Л.П., Колеснік А.В.,

за участю секретаря судового засідання Кащук Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого позовного провадження в залі суду в с-щіРужин цивільну справу №291/761/25 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Ружинський відділ державної реєстр рації актів цивільного стану у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), військова частина НОМЕР_1 , про оголошення фізичної особи померлою,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ружинського районного суду Житомирської області знаходиться цивільна справа за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Ружинський відділ державної реєстр рації актів цивільного стану у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), військова частина НОМЕР_1 , про оголошення фізичної особи померлою.

Заявник ОСОБА_1 в судові засідання не з`являється, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, причини неявки суду не повідомляв.

Як вбачається з матеріалів справи кореспонденція, яка направляється на адресу заявника ОСОБА_1 , ним не отримується та повертається до суду з довідкою поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки, причина - «адресат відсутній». Крім того, заявник повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Судової влади України.

Представник заявника - адвокат Берова О.В. про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, що підтверджується довідками про доставку електронного листа.

Однак, адвокат Берова О.В. в судові засідання не з`являлася, причини неявки в судове засідання суду не повідомляла, та не зверталася до суду з клопотаннями про відкладення розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічні положення містить також ч. 5 ст. 223 ЦПК України.

Так, в судові засідання, призначені на 11 годину 00 хвилин 13 серпня 2025 року, 12 годину 00 хвилин 17 вересня 2025 року, 10 годину 00 хвилин 05 листопада 2025 року, 12 годину 00 хвилин 19 листопада 2025 року та 10 годину 00 хвилин 10 грудня 2025 року заявник ОСОБА_1 не з`явився, хоч був належним чином повідомлений про дату, час та спосіб слухання справи, шляхом направлення судової повістки - виклику в додаток Viber та на його адресу проживання, яку вказано у позовній заяві. Однак, кореспонденція, яка направляється на адресу ОСОБА_1 ним не отримується та повертається до суду з довідками поштового відділення з позначками про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «адресат відсутній», заявник повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Судової влади України.

Ухвалами суду від 07.10.2025, 05.11.2025, 19.11.2025 заявника ОСОБА_1 викликано у судове засідання для надання особистих пояснень щодо заяви та витребувало додаткові докази.

У відповіді №1974433 від 05.11.2025 з Єдиного державного демографічного реєстру вказано інформацію: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , дата зняття з реєстрації: 22.07.2025.

Представник заявника - адвокат Берова О.В. повідомлялася про дату, час та спосіб проведення судового засідання, призначених на 17 вересня 2025 року о 12 годині 00 хвилин, 05 листопада 2025 року о 10 годині 00 хвилин, 19 листопада 2025 року о 12 годині 00 хвилин та 10 грудня 2025 року о 10 годині 00 хвилин, що підтверджується відповідними про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, що підтверджується довідками про доставку електронного листа, однак участі у цих судових засіданнях не приймала, причини неявки суду не повідомила, та не зверталася до суду з клопотаннями про відкладення розгляду справи.

Відповідно до пункту 3 частини сьомої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Таким чином, заявник та його представник адвокат Берова О.В. у вищезазначених судових засіданнях участі не приймали та про причини неявки суд не повідомляли.

Повернення конверту з довідками поштового відділення з позначками про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою», свідчить про умисне неотримання ОСОБА_1 судової повістки.

Зазначене узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постановах: від 09 серпня 2019 року у справі № 906/142/18, провадження № 12-109гс19; від12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17, провадження № 14-507цс18; від 10 травня 2023 року № 755/17944/18 провадження №61-185св23.

До аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, та у Постанові № 591/4832/22 від 01 грудня 2023 року зазначив, що довідкою поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку з «відсутністю за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.

Таким чином, суд зазначає, що для виклику заявника та його представника, судом були здійсненні заходи спрямовані на своєчасне та належне повідомлення ОСОБА_1 про виклик в судові засідання щодо розгляду його заяви.

У відповідності до п.2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У випадку повторної неявки позивача до суду, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. Для застосування зазначених наслідків неявки позивача в судове засідання правове значення має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зазначений висновок міститься в постанові Верховного Суду від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Також, відповідно до позиції Верховного Суду, яка зазначена у постанові від 12.08.2022 в справі № 686/32906/19, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки заявника, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує заявника, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо заявник не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого заявника і у випадку повторної неявки заявника, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення заявника про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності заявника.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібний висновок викладений у постанові Верховного суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований ст. 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади. Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц.

Нез`явлення в судове засідання заявника та його представника перешкоджає вирішенню спору, оскільки позбавляє суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору.

ЄСПЛ в рішенні від 07.07.1989 в справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

ЄСПЛ в рішенні від 18.02.2021 в справі «Сидоренко проти України» №73193/12 зазначив, що заявниця залишилась досить пасивною, і, схоже, не вжила жодних заходів, спрямованих на те, щоб надіслана їй кореспонденція дійшла до неї. У зв`язку з цим Суд нагадує, що зацікавлена сторона зобов`язана проявити особливу старанність у захисті своїх інтересів і вжити необхідні заходи для ознайомлення з рухом провадження у справі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25.09.2024 у справі №490/9587/18 вказала, що позивач (заявник, третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору) із великим ступенем зацікавленості повинен проявляти інтерес про хід розгляду судом ініційованої ним справи або відповідного судового провадження. У разі відсутності обставин непереборної сили ігнорування позивачем (заявником) протягом тривалого періоду часу провадження, відкритого за його позовною заявою (заявою, скаргою), свідчить про недобросовісну поведінку та порушення основоположних засад цивільного процесу.

Частиною 2 статті 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно. Отже, за обставин цієї справи право позивача на доступ до правосуддя буде забезпеченим саме шляхом повторного подання до суду відповідної позовної заяви.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що одним із принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи, що передбачено п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, тому учасникам судового розгляду слід належним чином виконувати усі свої процесуальні обов`язки для забезпечення реалізації вказаного принципу.

З врахуванням викладеного, приймаючи до уваги те, що заявник ОСОБА_1 та його представник - адвокат Берова О.В., будучи належним чином повідомленими про дату, час та спосіб проведення судового засідання, повторно участі в судовому засіданні не приймали, та не надали заяви про відкладення розгляду справи або заяв про розгляд справи у їх відсутності, заявником ОСОБА_1 не повідомлено про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи, а тому суд приходить висновку про те, що заява ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Ружинський відділ державної реєстр рації актів цивільного стану у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), військова частина НОМЕР_1 , про оголошення фізичної особи померлою, підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 257, 260, 261, 354ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Ружинський відділ державної реєстр рації актів цивільного стану у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), військова частина НОМЕР_1 , про оголошення фізичної особи померлою - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, в разі проголошення вступної та резолютивної частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку ст. 261 ЦПК України.

Повний текст ухвали виготовлено 10.12.2025.

Суддя Ружинського районного суду

Житомирської області І.М. Гарбарук