справа № 619/5549/25
провадження № 2/619/2428/25
РІШЕННЯ

іменем України

11 грудня 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Коваленко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Носачової І.В.,

Справа № 619/5549/25

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

відповідач: Дергачівська міська рада Харківського району Харківської області;

розглянув у порядку загального позовного провадження позов про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини , визнання права власності на житловий будинок з надвірними будівлями, в порядку спадкування за законом

Стислий виклад позиції позивача.

17 вересня 2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Дергачівської міської ради Харківського району Харківської області про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини, визнання права власності на житловий будинок з надвірними будівлями, в порядку спадкування за законом.

В обґрунтування позову зазначила, що на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 09.08.1995 року державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області Задоріною Т.В. за р№ 1-2854, ОСОБА_2 є власником житлового будинку житловою площею 48,90 кв.м. з надвірними будівлями, що розташовані по АДРЕСА_1 , яке зареєстроване в реєстрову книгу № 26 за реєстровим номером 5050 в МП «Інвенрос».

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (індексний номер 198487966 від 31.01.2020) сформованого ОСОБА_3 , Пересічанська селищна рада Дергачівського району Харківської області, за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна: 220 обліковується житловий будинок загальною площею 71.2 кв.м., житловою площею 48.9 кв.м., розташований по АДРЕСА_1 . Згідно актуальної інформації, номер запису про право власності: 35279531, власником на праві приватної власності в цілому є ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер 1-2854, виданого ОСОБА_4 держаним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , похованням займалася позивачка у справі.

На час смерті ОСОБА_2 була зареєстрована одна в своєму будинку, за адресою: АДРЕСА_1 (одна).

Спадщину після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , прийняла позивачка ОСОБА_1 шляхом звернення до нотаріуса у встановлений законом 6-ти місячний строк з заявою про прийняття спадщини.

Спадкове майно, після смерті ОСОБА_2 складається з житлового будинку літ. «А-1» з верандою літ. «а», верандою літ. «а1», верандою літ. «а2», погрібом літ. «а3», навісом літ. «а4» загальною площею 71,2 кв.м., житловою площею 48,9 кв.м. та надвірних будівель: літня кухня літ. «Б», тамбур літ. «б», прибудова літ. «б1», сарай літ. «В», погріб літ. «в», сарай літ. «Г», зливна яма літ. «Д», колонка N, огорожа №1-3, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1

ОСОБА_1 з 2018 року постійно до дня смерті спадкодавиці проживала разом з нею, опікувалася нею, надавала матеріальну та іншу допомогу, що підтверджується актом депутата Дергачівської міської ради Харківської області від 08.04.2025 року.

ОСОБА_1 з 2018 року проживала з ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 , доглядала одиноку ОСОБА_2 а фактично опікувалася нею з 1995 року. Привозила їй харчі, одяг, на своєму автомобілі постійно доставляла в разі потреби її до лікарні, в банк, в магазин, спільно планували та робили ремонтні роботи. Після артобстрілу позивачка встановила вікна, провела поточний ремонт після пошкодження.

Державний нотаріус Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області надала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, в якій зазначила, що не може видати свідоцтво про право на спадщину з тих підстав, що не доведено факт спільного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не менш ніж п`ять років.

ОСОБА_1 просить встановити факт постійного проживання за спадкодавцем на час відкриття спадщини, а саме, що вона з 2018 року по день смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 проживала з нею однією сім`єю за однією адресою не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини для оформлення спадкових прав.

Аргументи учасників справи

У відзиві на позовну заяву представник Дергачівської міської ради Харківського району Харківської області Суржкова В.В. вказала, що вважає позовну заяву необґрунтованою з огляду на наступне: щоб набути право на спадщину, спадкоємці мають прийняти її у порядку та строки, встановлені законом. Вказує, що Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі , на який посилається позивач, не долучений до матеріалів справи. Зазначає, що єдиним доказом спільного проживання ОСОБА_1 . За спадкодавцем ОСОБА_2 є акт депутата, який має невизначений правовий статус, не надано доказів на підтвердження придбання речей, не доведено факт здійснення поховання спадкодавця саме позивачкою- не надано договір-замовлення з ритуальної служби, квитанцій та інших документів, які б підтвердили факт розрахунків. Вважає, що не доведено факт спільного проживання позивачки з спадкодавцем. Зазначає, що стороною відповідача зроблено запити, для спростування викладених в позові обставин. Просила в позові відмовити.

Представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Мироненко С.М. надала через систему « Електронний суд» відповідь на відзив, в якому зазначила, що ОСОБА_1 копію відзиву отримала в суді 27.10.2025, так як відповідач в порушення вимог цивільно-процесуального законодавства не надіслав позивачу копії відзиву з додатками та не надав суду доказів направлення позивачці відзиву через засоби поштового відправлення, хоча Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду ( вимоги ст.178 ч.4 ЦПК України), тому встановлений судом строк для подачі відповіді на відзив п`ять днів з моменту отримання відзиву на позов є дотриманим. Вказала, що вказівка відповідача на те, що позивач в позовній заяві посилається на Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі, але не додає його до матеріалів справи не відповідає дійсності, так як Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі є в переліку додатків до позовної заяви ( а.с.15), які також надсилалися стороні Відповідача через Електронний суд та знаходяться на даний час в матеріалах справи. Позивачка надала нотаріусу оригінал свідоцтва про смерть ОСОБА_2 та інші правовстановлюючі документи на ім`я спадкодавиці. Сторона позивача на підтвердження факту поховання саме позивачкою спадкодавиці надала договір- замовлення на організацію та проведення поховання, де замовником є саме ОСОБА_1 , в якому зазначено які саме послуги нею було замовлено і оплачено готівкою на суму 13310,00. Організація та проведення поховання стосувалася померлої ОСОБА_2 , надано роздруківку з Ощадбанку, яка підтверджує факт того, що Пенсійний фонд України перерахував ОСОБА_1 одноразову допомогу на поховання ОСОБА_2 в розмірі 12408 грн 52 коп. Сторона позивача подала клопотання в суд про виклик в судове засідання свідків, зазначених в акті депутата Дергачівської міської ради Харківського району Харківської області , для безпосереднього дослідження обставин викладених в даному акті, крім того, акт депутата написано зі слів сусідів, які могли помилятися в даті народження спадкодавиці. Свідки підтверджували факт спільного проживання позивачки зі спадкодавицею, який дійсно мав місце та став підставою звернення до суду з даною позовною заявою. І крім того, її дата народження ніяким чином не впливає на підтвердження чи спростування спільного проживання. Описка в написанні імені спадкодавиці не змінює фонетичного звучання імені ОСОБА_2 . Позивачкою надано квитанції на батареї для обігріву, ліжко, матрац, пральну машину, насос. Вказала, що позивачка не повинна доводити чи спростовувати наявність племінників, перебування їх в рф, так як закон чітко встановлює 6-ти місячний строк для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття чи заявою про відмову від спадщини. На час подачі заяви до суду, з заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 до нотаріуса звернулась лише позивач у справі, як спадкоємець четвертої черги. Племінники ніяких заяв не надавали нотаріусу, відповідно на спадкове майно не претендують. Стосовно наявності чи відсутності інших осіб, які б претендували на спадкове майно, після смерті ОСОБА_2 , стороною позивача подано клопотання до суду про витребування такої інформації від державного нотаріуса, якою заведено спадкову справу.

Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.

17 вересня 2025 року позивачем подано до суду позовну заяву.

22 вересня 2025 року ухвалою суду позовну заяву залишено без руху.

29.09.2025 року представник позивача через систему Електронний суд подала до суду уточнену та доповнену позовну заяву.

08 жовтня 2025 року ухвалою суду справу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання на 09 год 30 хв 27.10.2025.

24 жовтня 2025 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву та заява про розгляд справи у відсутність представника відповідача.

27 жовтня 2025 року від представника позивача надійшла заява про витребування доказів.

27 жовтня 2025 року від позивачки надійшла заява про видачу їй копії відзиву відповідача з додатками, який їй не було надіслано.

27.10.2025 року постановлено ухвалу про витребування доказів та відкладення розгляду справи.

30.10.2025 року від представника позивачки надійшла відповідь на відзив, через систему Електронний суд.

30.10.2025 року від представника позивачки надійшло клопотання про виклик свідків.

11.11.2025 року надійшла відповідь з Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області на ухвалу суду про витребування доказів від 27.10.2025 року.

01.12. 2025 року представник відповідача через систему Електронний суд подала до суду заяву про розгляд справи у відсутність представника.

01.12.2025 року від представника позивача надійшла заява про закриття підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду.

02 грудня 2025 року постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду на 10 грудня 2025 року.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримала викладені в заяві позовні вимоги, просила суд їх задовольнити.

У судовому засіданні представник позивачки ОСОБА_1 - адвокат Мироненко С.М. позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити.

У судове засідання представник відповідача Дергачівської міської ради Харківського району Харківської області не з`явився, надав клопотання про розгляд справи у відсутність представника відповідача.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Як вбачається з договору купівлі-продажу, посвідченого 09.08.1995 року державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області Задоріною Т.В. за р№ 1-2854, ОСОБА_2 є власником житлового будинку житловою площею 48,90 кв.м. з надвірними будівлями, що розташовані по АДРЕСА_1 , 06.12.1995 року право власності в цілому було зареєстроване за ОСОБА_2 в реєстрову книгу № 26 за реєстровим номером 5050 в МП «Інвенрос».

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (індексний номер 198487966 від 31.01.2020) сформованого ОСОБА_3 , Пересічанська селищна рада Дергачівського району Харківської області , за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна : 220 обліковується житловий будинок загальною площею 71.2 кв.м., житловою площею 48.9 кв.м. , розташований по АДРЕСА_1 . Згідно актуальної інформації, номер запису про право власності: 35279531, власником на праві приватної власності в цілому є ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер 1-2854, виданого ОСОБА_4 держаним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області.

Як вбачається із свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , виданого Дергачівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 26, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Як вбачається із свідоцтва про смерть серія НОМЕР_2 , виданого Дергачівською міською радою 20.09.2005 року , актовий запис про смерть № 260 ОСОБА_5 (мати ОСОБА_2 ) померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Як вбачається з довідки Дергачівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області від 09.2.2025 р., актового запису про народження у якому ОСОБА_2 значиться матір`ю, не значиться.

Згідно з даними Державного реєстру актів цивільно стану значиться актовий запис про шлюб №1565 від 29.11.1986 року укладений з ОСОБА_6 .

Згідно повного витягу з Держаного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб з ОСОБА_6 було розірвано 17 серпня 1993 року актовий запис 852.

Як вбачається з будинкової книги, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Як вбачається з Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі (№ витягу 81366709 від 30.05.2025), виданого Дергачівською державною нотаріальною конторою Харківської області (номер у спадковому реєстрі 74146527, номер у нотаріуса 148/2025) позивач звернулася до нотаріуса у встановлений законом 6-ти місячний строк з заявою про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Більше ніхто із заявою про прийняття спадщини не звертався.

Згідно технічного паспорту, виданого Комунальним підприємством «Інвенрос» (інвентаризаційна справа № 5030, реєстровий номер 26-5050), 15.09.2015 року проведено інвентаризацію житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 : за вищевказаною адресою розташований житловий будинок літ. «А-1» з верандою літ. «а», верандою літ. «а1»,верандою літ. «а2», погрібом літ. «а3», навісом літ. «а4» загальною площею 71,2 кв.м., житловою площею 48,9 кв.м. та надвірних будівель: літня кухня літ. «Б», тамбур літ. «б», прибудова літ. «б1», сарай літ. «В», погріб літ. «в», сарай літ. «Г», зливна яма літ. «Д», колонка N, огорожа №1-3

Спадкове майно, після смерті ОСОБА_2 складається з житлового будинку літ. «А-1» з верандою літ. «а», верандою літ. «а1», верандою літ. «а2», погрібом літ. «а3», навісом літ. «а4» загальною площею 71,2 кв.м., житловою площею 48,9 кв.м. та надвірних будівель: літня кухня літ. «Б», тамбур літ. «б», прибудова літ. «б1», сарай літ. «В», погріб літ. «в», сарай літ. «Г», зливна яма літ. «Д», колонка N, огорожа №1-3, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1

Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 1866/02-31 від 06.10.2025 року, виданої державний нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області вбачається, що вона не може видати свідоцтво про право на спадщину з тих підстав, що не доведено факт спільного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не менш ніж п`ять років.

Як вбачається з акту депутата Дергачівської міської ради Харківської області від 08.04.2025 року ОСОБА_1 з 2018 року проживала з ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 , доглядала одиноку ОСОБА_2 , фактично опікувалася нею з 1995 року, ОСОБА_1 привозила харчі, одяг, на своєму автомобілі постійно доставляла в разі потреби ОСОБА_2 до лікарні, в банк, в магазин. Після артобстрілу позивачка встановила вікна, провела поточний ремонт після пошкодження. За час спільного проживання ОСОБА_1 придбала для спільного користування батареї для обігріву, ліжко, матрац, пральну машину, нанос. ОСОБА_1 спільного проживала разом з ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 з 2018 року, як одна сім`я, опікувалася спадкодавцем протягом тривалого часу, матеріально забезпечувала її. Померла ОСОБА_2 була одинокою, інших претендентів на спадкове майно, після її смерті, крім позивачки не має.

Як вбачається з договору - замовлення на організацію та проведення поховання ОСОБА_2 , замовником є ОСОБА_1 , яка замовила послуги по похованню, замовлення оплачено ОСОБА_1 готівкою на суму 13310,00.

Згідно роздруківки з Ощадбанку, Пенсійний фонд України перерахував ОСОБА_1 одноразову допомогу на поховання ОСОБА_2 в розмірі 12408 грн 52 коп.

Мотиви суду.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно зі статтею 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно частини 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ст. 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Позивачка звернулася до суду з позовом, в якому просить встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що вона проживала з ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , однією сім`єю за адресою: АДРЕСА_1 в період з 2018 року по день смерті ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_5 та визнати за нею право власності на житловий будинок літ. «А-1» з верандою літ. «а», верандою літ. «а1»,верандою літ. «а2», погрібом літ. «а3», навісом літ. «а4» загальною площею 71,2 кв.м., житловою площею 48,9 кв.м. та надвірних будівель: літня кухня літ. «Б», тамбур літ. «б», прибудова літ. «б1», сарай літ. «В», погріб літ. «в», сарай літ. «Г», зливна яма літ. «Д», колонка N, огорожа №1-3, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Відповідно до п.113 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України від 07.07.1994 року, свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям, що прийняли спадщину (тим, які постійно проживали разом зі спадкодавцем, чи подавали заяву нотаріусу про прийняття спадщини).

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N 7 «Про судову практику у справах про спадкування»: Спадкові відносини регулюються Цивільним кодексом України, законами України від 2 вересня 1993 року N 3425-XII "Про нотаріат", від 23 червня 2005 року N 2709-IV "Про міжнародне приватне право", іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами. Відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР (далі - ЦК УРСР), у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом.

Згідно зі статтями 1216 та 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадщину почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняттям ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Основу спадкування за законом становить принцип черговості, який полягає у визначенні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими.

Згідно з частиною другою статті 1259 ЦК України фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Якщо вимога про встановлення факту проживання осіб однією сім`єю заявлена у зв`язку з таким проживанням не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, відповідні відносини є спадковими і до них слід застосовувати статтю 1264 ЦК України.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 18 вересня 2023 року у справі № 582/18/21 (провадження № 61-20968сво21).

У цій справі позовна вимога про встановлення факту проживання однією сім`єю заявлена у зв`язку з таким проживанням не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, тому ці відносини є спадковими.

Відповідно до статті 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Вирішуючи спір про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), суди мають враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

У постанові Верховного Суду від 24 червня 2021 року у справі № 694/646/20 (провадження № 61-5208св21) зазначено, що для встановлення факту проживання однією сім`єю, тобто доведення існування передбачених статтею 1264 ЦК України підстав для визнання особи спадкоємцем четвертої черги, необхідні докази, які доводили б у всій сукупності факти щодо ведення особами спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, спільних витрат, взаємних прав та обов`язків.

Про спільне проживання можуть свідчити наявність спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у спільних витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Зазначене узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2023 року у справі № 582/18/21 (провадження № 61-20968сво21).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною шостою статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За змістом частин першої - третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій. Встановлення факту не має бути пов`язано з наступним вирішенням спору про право, підвідомчого суду. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах. (ст.294 ч.6 ЦПК України). Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

За змістом статей 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи в межах вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених ЦПК України випадках. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Отже, встановлення факту постійного проживання спадкоємця разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини передбачає доведення перед судом факту спільного побуту, виникнення між ними у зв`язку із цим взаємних прав та обов`язків, притаманних родині. Спільний побут, в свою чергу, передбачає ведення спільного господарства, наявність спільного бюджету, витрат, придбання майна для спільного користування, в тому числі за спільні кошти та внаслідок спільної праці, спільна участь в утриманні житла, його ремонт, спільне харчування, піклування один про одного/надання взаємної допомоги тощо. При цьому має бути встановлена і доведена саме сукупність вказаних усталених обставин та відносин.

Відсутність доказів спільного проживання з особою, а саме: ведення спільного господарства, пов`язаності осіб спільним побутом, наявності взаємних прав та обов`язків, а також факт перебування спадкодавцем на соціальному обслуговуванні держави як одинокої, самотньої і такої, що потребує надання соціальних послуг, особи є підставою для відмови в задоволенні позову про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш ніж п`ять років до часу відкриття спадщини.

В судовому засіданні встановлено, що саме позивач опікувалася ОСОБА_2 , в зв`язку з чим звертатися до соціального працівника не було необхідності.

Допитані в судовому засіданні в якості свідків:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , прож. АДРЕСА_1 , працює мед сестрою у лікарні імені В.Т. Зайцева, в судовому засіданні пояснила, що з позивачем знайома років 20-ть, з ОСОБА_2 була сусідкою багато років приблизно 15-ть. ОСОБА_1 приїздила до ОСОБА_2 постійно, привозила їжу, їхні стосунки були дружні, ОСОБА_1 наймала людей, щоб вони прибирали, купляла їй речі. ОСОБА_2 після смерті матері проживала одна, дітей не було, після того, як будинок було пошкоджено внаслідок влучення боєприпасу під час війни ОСОБА_1 займалася відновленням будинку.

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , прож. АДРЕСА_2 , пенсіонерка, в судовому засіданні пояснила, що знайома з ОСОБА_1 з дитинства. Приходила до ОСОБА_9 в гості і там спілкувалася з ОСОБА_2 , яка згадувала про ОСОБА_1 , казала, що вона опікується нею і вони були майже, як одна сім`я. ОСОБА_1 постійно бачила у ОСОБА_2 . За проханням ОСОБА_1 вона прибирала у ОСОБА_2

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , прож. АДРЕСА_1 , пенсіонерка, в судовому засіданні пояснила, що вона є знайомою ОСОБА_1 та сусідкою ОСОБА_10 яка приїхала із м. Харкова до м. Дергачі років 30-ть тому, вони були подругами із нею. ОСОБА_1 дуже допомагала ОСОБА_2 і в огороді, і прибирала, і коли сама не могла допомогти, наймала людей. ОСОБА_1 купила для ОСОБА_2 ліжко, батареї, одяг, взуття, покривало. ОСОБА_1 присилала гуманітарку ОСОБА_2 . Померла ОСОБА_2 була специфічною то аура не та, то ще щось не те, нікого до себ не пускала періодами , проте ОСОБА_11 привозила поїсти та лишала продукти у дворі. У ОСОБА_2 була сестра в Москві ОСОБА_12 яка казала, що напише заповіт на ОСОБА_13 , на даний час вона вже померла. ОСОБА_1 коли ОСОБА_2 хворіла, залишалась начувати біля неї та доглядати її. Також ОСОБА_1 займалась ремонтом будинку після влучення боєприпасу.

ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , прож. АДРЕСА_3 , в судовому засіданні пояснила, що за проханням ОСОБА_1 вона прибирала у ОСОБА_2 . ОСОБА_1 допомагала ОСОБА_2 , купувала продукти, відносилась до неї, як до матері, в свою чергу ОСОБА_2 називала ОСОБА_1 донькою. ОСОБА_1 опікувалася ОСОБА_2

ОСОБА_15 , Харківська область Харківська область, м. Дергачі прож. АДРЕСА_4 , працює директором територіального центру «Берегиня», знайомий ОСОБА_1 , в судовому засіданні пояснив, що у 2022 році він приїхав до ОСОБА_2 , щоб вивезти її, проте вона відмовилася від евакуації, сказала, що їй допомагає ОСОБА_16 . ОСОБА_1 брала допомогу для ОСОБА_2 , також прохала про включення ОСОБА_2 до списків гуманітарної допомоги. Оскільки будинок ОСОБА_2 було пошкоджено, внаслідок обстрілу, вона мешкала у флігелі. ОСОБА_1 зверталася до гуманітарного центру з проханням про відновлення пошкоджених вікон.

ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , прож. АДРЕСА_1 , в судовому засіданні пояснив, що знайомий зі ОСОБА_1 років 20-ть. ОСОБА_2 знав декілька років, познайомила позивач, він возив ОСОБА_2 на прохання ОСОБА_1 або самої ОСОБА_2 до банку, до магазину, до гуманітарного центру, про ОСОБА_13 померла ОСОБА_2 відзивалася добре. ОСОБА_1 опікувалася ОСОБА_2 , це не сторонні люди.

Суд вважає доведеним факт спільного проживання ОСОБА_1 з ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , однією сім`єю за адресою: АДРЕСА_1 більше п`яти років до часу відкриття спадщини, в період з 2018 року по день смерті ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Судом встановлено, що надані позивачем докази підтверджують факт її проживання однією сім`єю з ОСОБА_2 , не менше п`яти років до часу відкриття спадщини, наявності спільного бюджету з померлою, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у спільних витратах на утримання житла, надання взаємної допомоги, проведення ремонту будинку.

Щодо посилань представника відповідача на те, що відповідь на відзив подана з пропущенням строку, суд зазначає наступне, адвокат Мироненко С.М отримала відзив 23.10.2025, відповідно до картки руху документів, з тих підстав, що відповідно ухвалою судді Дергачівського районного суду Харківської області від 08 жовтня 2025 року відкрито провадження у справі, встановлено строк для подачі відповіді на відзив п`ять днів з моменту отримання відзиву на позов. ОСОБА_1 копію відзиву отримала в суді 27.10.2025, так як відповідач в порушення вимог цивільно-процесуального законодавства не надіслав позивачу копії відзиву з додатками та не надав суду доказів направлення позивачці відзиву через засоби поштового відправлення, хоча копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду (вимоги ст.178 ч.4 ЦПК України).

Відповідно до роз`яснень, викладених у п.п. 2, 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд про встановлення цих фактів. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку з цим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутись в суд з заявою про встановлення факту постійного проживання з спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач не заявляв вимоги про стягнення судового збору з відповідача, в зв`язку з чим, керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, питання розподілу судових витрат суд не вирішує.

Відповідно до ч. 1 ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Відповідно до абз. 1 ч. 6 ст. 259 ЦПК України у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Керуючись ст. 7, 12, 13, 77-81, 141, 258, 259, 263-265, 268, 351, 352, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , РНОКПП: НОМЕР_3 проживала з ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , однією сім`єю за адресою: АДРЕСА_1 в період з 2018 року по день смерті ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок літ. «А-1» з верандою літ. «а», верандою літ. «а1»,верандою літ. «а2», погрібом літ. «а3», навісом літ. «а4» загальною площею 71,2 кв.м., житловою площею 48,9 кв.м. та надвірних будівель: літня кухня літ. «Б», тамбур літ. «б», прибудова літ. «б1», сарай літ. «В», погріб літ. «в», сарай літ. «Г», зливна яма літ. «Д», колонка N, огорожа №1-3, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , ( паспорт серія та номер НОМЕР_4 , виданий 17.11.2025 року Дергачівським РВ УМВС України в Харківській області, РНОКПП НОМЕР_3 ), місце реєстрації: АДРЕСА_5

відповідач: Дергачівська міська рада Харківського району Харківської області, юридична адреса: 62300, Харківська обл., Харківський р., м. Дергачі, площа Перемоги, 5,

Суддя Н. В. Коваленко