(2/199/1534/25)
Рішення

Іменем України

04 грудня 2025 року м. Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпра, в складі:

головуючого судді - Кошлі А.О.,

за участі:

секретаря судового засідання Кахикало А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в м. Дніпро цивільну справу за позовом акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 (відповідач-1), ОСОБА_2 (відповідач-2) про відшкодування збитків , -

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» (далі позивач) звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 (відповідач-1), ОСОБА_2 (відповідач-2), в якому, з урахуванням заяви про уточнення позових вимог від 08.07.2025 року просить стягнути солідарно з відповідачів суму 162 920, 75 грн. вартості недорахованої електричної енергії за Актом про порушення № Дн 008166 від 30.05.2024 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 30.05.2024 року під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок за адресою АДРЕСА_1 , було виявлено порушення ПРРЕЕ та складено Акт про порушення № Дн 008166, яким зафіксовано самовільне підключення електропроводки до електромережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку. Підключення виконано дротом мідь 2*4 мм.кв. від ввідних дротів до навантаження струмоприймачів та електропроводи будинку приховано, виявити яке при контрольному огляді можливості не було. Для виявлення місця підключення було використано спеціальні технічні засоби. Акт про порушення підписано відповідачем-2 без зауважень. За результатами розгляду акту про порушення було розраховано суму збитків, яка складає 176 920,75 грн., відповідачами було частково сплачено суму 14 000,00 грн., тому станом на час звернення до суду стягненню підлягає заборгованість в розмірі 162 920, 75 грн.

Представником позивача подано заяву про розгляд справи без участі, позовні вимоги підтримує.

Відповідач-1 в судові засідання не прибував, причини неявки суду не повідомив, заяви чи клопотання від нього не надходили.

Відповідачем-2 подано заяву в якій зазначено про те, що зобов`язується погасити заборгованість протягом трьох років шляхом сплати щомісячних платежів в розмірі 4608,91 грн.

Враховуючи, що у судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд встановив такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» є оператором системи розподілу електричної енергії споживачам.

30.05.2024 року працівниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» складено акт порушення № Дн 008166 в присутності споживача ОСОБА_2 (відповідач-2), за адресою АДРЕСА_1 . Виявлено самовільне підключення з порушенням схеми обліку приховано. Підключення виконано з ввідного дроту на горищі житлового будинку, виконане дротом 2*4мм мідь, рівень навантаження 30А. Доступ надав ОСОБА_2 , договори про розподіл та постачання укладено з ОСОБА_1 .

За результатами розгляду ату про порушення комісією 18.07.2024 складено протокол яким визначено розмір необлікованої електричної енергії на рівні 23 766 квт/г на загальну суму 176 920, 75 грн. Долучено відповідний розрахунок. Як вказує позивач частково було здійснено сплату в розмірі 14000,00 грн., тому заявлено до стягнення суму 162 920,75 грн.

Власником домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 вказано ОСОБА_1 (відповідач-1), ОСОБА_2 (відповідач-2) був присутній при виявленні вищевказаного порушення, підписував акт про порушення, здійснює сплату за електроенергію.

Згідно до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», одним із видів правопорушення в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Відповідно до підпунктів 6, 10, 19, 20 пункту 5.5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312 (тут і надалі у редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин, надалі - Правила), споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

За змістом абзацу першого пункту 8.2.5 Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення (абзац 3 п. 8.2.5 Правил).

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві (абзаци 5-7 п. 8.2.5 Правил).

За змістом абзацу 9 пункту 8.2.5 Правил, у разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

Згідно з пунктом 8.2.6 Правил, зокрема, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання (абзаци 1, 3, 5 пункту Правил).

Відповідно до абзаців 9-10 пункту 8.2.6 Правил, рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом (абзац 4 пункту 8.2.7 Правил).

В абзаці п`ятому вказаного вище пункту установлено, що якщо судом прийнято рішення, яким спростовано факт безоблікового споживання електричної енергії споживачем та/або відмовлено оператору системи в задоволенні позову щодо стягнення зі споживача вартості необлікованої електричної енергії, розрахованої на підставі акта про порушення, та за умови набрання рішенням суду законної сили оператор системи скасовує відповідний акт про порушення.

Згідно підпункту 7 пункту 8.4.2 Правил, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.

Відповідно до підпункту 3 пункту 8.4.8 Правил, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил), якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, або установив пристрій, що занижує покази лічильника електричної енергії (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Для споживачів, у яких відсутні договірні відносини з оператором системи, та побутових споживачів за робочий день приймається календарний день (абзац 4 пункту 8.4.8 Правил).

Пунктом 8.4.13 Правил передбачено, що у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі №910/17955/17, провадження №12-137гс19, вказано що приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів […] адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів.

Позивачем наведено відповідні обставини та їх документальне підтвердження, щодо виявленого порушення та нарахування відповідних обсягів необлікованої електроенергії та її вартості.

Стаття 15, 16 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

При цьому суд зазначає, що відповідно до вимог ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

У відповідності до ч. 1 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно з ч. 2 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Указані положення означають, що закон встановлює рівні можливості сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює будь-який тиск однієї сторони на іншу, ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки.

Принцип змагальності тісно пов`язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з`ясування обставин справи. Відповідно до вказаного принципу, особи, зацікавлені в результаті справи, вправі відстоювати свою правоту у спорі шляхом подання доказів; участі в дослідженні доказів, наданих іншими особами шляхом висловлення своєї думки з усіх питань, що підлягають розгляду у судовому засіданні. Змагальність є різновидом активності зацікавленої особи (сторони). Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами й активно впливати на процес з метою захисту прав і охоронюваних законом інтересів.

Положеннями ч. ч. 1, 3 ст. 83 ЦПК України унормовано, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч. 4 ст. 83 ЦПК України).

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом (ч. 7 ст. 81 ЦПК України).

При цьому, за приписами ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідачами не надано належних та допустимих доказів на спростування наведених вище висновків, щодо допущеного порушення ПРРЕЕ, обсягів та вартості нарахованих збитків. Навпаки письмова заява відповідач-2, часткова сплата свідчить про відсутність заперечень по суті встановленого порушення

За таких обставин, суд вважає заявлені позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідачів.

Керуючись ст.ст. 12, 81, 206, 263-265 Цивільно-процесуального кодексу України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовні вимоги акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 (відповідач-1), ОСОБА_2 (відповідач-2) про відшкодування збитків задовольнити.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» суму 162 920,75 грн. вартості недорахованої електричної енергії за актом про порушення № Дн 008166 від 30.05.2024 року на рахунок № НОМЕР_1 в ПАТ КБ «ПУМБ», МФО 334851, .

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» сплачену суму судового збору в розмірі 3028,00 грн. та витрати на правову допомогу в розмірі 15600,00 грн.

Рішення суду може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.О. Кошля

04.12.2025