Справа № 559/3158/25
Провадження № 2/559/1222/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2025 року м. Дубно

Дубенський міськрайонний суд Рівненської області

в складі головуючого судді Макеєва С.В.,

секретаря судового засідання Франчук А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

І. Стислий виклад позиції сторін.

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що з відповідачем по справі перебуває у шлюбі, зареєстрованому 17 вересня 1994 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дубенського міськрайонного управління юстиції у Рівненській області, актовий запис №261. Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають.

Причиною звернення до суду стало суттєве погіршення подружніх стосунків по причині різниці в характерах та поглядах на життя. В сім`ї відсутнє взаєморозуміння та взаємоповага. Все це призвело до припинення подружніх відносин. Вони не проживають та не ведуть спільного господарства. Тривалий час кожен з подружжя живе окремим життям та своїми інтересам. Вважає, що шлюб існує лише формально, оскільки сім`я припинила своє існування. З огляду на це, просить розірвати шлюб.

Відповідач ОСОБА_2 подав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що не згідний на розірвання шлюбу, оскільки у шлюбі з позивачкою перебуває 32 роки. Шлюб заснований на взаємних почуттях любові та поваги. У них двоє повнолітніх синів. До травня 2025 року вони проживали однією сім`єю у власному будинку та вели спільне господарство. 07.05.2025 дружна пішла на роботу та додому не повернулась. Пізніше надіслала повідомлення, що перевелась на роботу в інше місто та повернеться через місяць. Близько двох місяців вона ні з ким не спілкується, де знаходиться не відомо. Вважає, що розірвання шлюбу не є її власним волевиявленням, тому просить розгляд справи проводити за обов`язковою участю позивача в порядку загального позовного провадження, а також призначити строк на примирення шість місяців.

ІІ. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії в справі.

Ухвалою суду від 15.09.2025 року відкрито провадження у справі в порядку розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Сторони в судове засідання не з`явились, будучи належним чином повідомленими про день ,час та місце розгляду справи.

У зв`язку з розглядом справи за відсутності її учасників, відповідно до ч.13 ст.7, ч.2 ст.247 ЦПК України судове засідання не проводиться і фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 4 ст. 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 17 вересня 1994 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дубенського міськрайонного управління юстиції у Рівненській області, про зроблено відповідний актовий запис №261та 17.09.1994 видано свідоцтво НОМЕР_1 (а.с. 15-16).

IV. Норми права, які застосував суд.

Згідно ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка, чому відповідає і ст. 24 Сімейного кодексу України, за ч.1 якої примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Передбачене ч. 1 ст. 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення. Підстав для вжиття заходів щодо примирення подружжя, як того вимагають положення ст.111 СК України, суд не вбачає.

Згідно ч.3 статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

V. Мотивована оцінка і висновки суду.

Позивачка стверджує, що шлюбно-сімейних відносин між нею та відповідачем більше не існує, подружніх стосунків вони не підтримують, шлюб носить формальний характер, тому наполягає на розірванні шлюбу. Відповідач заперечує та просить суд розглядати справу в порядку загального позовного провадження та надати строк для примирення.

Однак, оцінивши критерії, визначені у частині 3 статті 274 ЦПК України, суд встановив, що предмет даної справи не підпадає під обмеження, які визначені частиною 4 статті 274 ЦПК України, справа є малозначною, тому підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження.

Доводи відповідача не можуть бути підставою для переходу зі спрощеного позовного провадження до загального, а підстав, які б перешкоджали розгляду цієї справи в порядку спрощеного позовного провадження і обумовили б необхідність переходу до загального позовного провадження, немає.

Незгода із поданим позовом не може слугувати єдиною підставою для переходу зі спрощеного позовного провадження в загальне, натомість категорія та незначна складність справи свідчить про найефективніше використання принципів розумних строків під час розгляду даної справи.

Таким чином, враховуючи, що провадження у справі відкрито та розгляд справи визначено проводити в порядку спрощеного позовного провадження, а також з урахуванням малозначності справи та конкретних обставин справи, суд вважає за недоцільне проводити розгляд справи у загальному позовному провадженні, тому клопотання відповідача щодо переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження задоволенню не підлягає.

Щодо вирішення клопотання відповідача про надання строку для примирення, суд виходить з наступного.

Системний аналіз норм СК України вказує на те, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя, збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Надання строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком. Такого висновку дійшов Верховний Суд у справі № 442/6319/16-ц, постанова від 30.05.2019.

Суд не може формально застосовувати інститут примирення подружжя. Вирішуючи клопотання відповідача про надання строку на примирення, суд враховує категоричну позицію позивача щодо наявності підстав для розірвання шлюбу та неможливість збереження сім`ї, припинення фактичних сімейних відносин.

Наведене свідчить про те, що надання сторонам строку для примирення не відповідає меті цього інституту - сприяння примиренню подружжя, оскільки надає одній зі сторін можливості зловживати процесуальними правами, тому у задоволенні клопотання відповідача про надання строку для примирення сторін необхідно відмовити.

Таким чином, суд робить висновок, що подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, тому позов задовольняє.

Керуючись ст.4, 10, 18, 76, 81, 95, 223, 247, 258, 263-265, 280-282 ЦПК України, ст.51 Конституції України, ст.110-113 СК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

позов задовольнити: шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 17 вересня 1994 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дубенського міськрайонного управління юстиції у Рівненській області, актовий запис №261 - розірвати.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Рівненського апеляційного суду або через Дубенський міськрайонний суд Рівненської області протягом тридцяти днів з дня його підписання.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Позивач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ,

Відповідач: ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Суддя: С.В. Макеєв