УХВАЛА

03 грудня 2025 року

м. Київ

справа № 464/4136/23

провадження № 61-14534 ск 25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пророка В. В., перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Пустомитівського районного суду Львівської області від 15 травня 2025 року та постанову Львівського апеляційного суду від 06 жовтня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго», Товариства з обмеженою відповідальністю «Львівенергозбут», Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про встановлення факту та визнання договорів недійсними,

ВСТАНОВИВ:

1. У листопаді 2025 року до Верховного Суду за допомогою засобів поштового зв`язку надійшла вищевказана касаційна скарга, в якій заявник просить скасувати ухвалу Пустомитівського районного суду Львівської області від 15 травня 2025 року, якою відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення доказів, та постанову Львівського апеляційного суду від 06 жовтня 2025 року, а справу повернути до суду першої інстанції для продовження розгляду.

2. Перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про повернення касаційних скарг з огляду на таке.

3. Відповідно до пунктів 2, 11 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є: повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

4. Згідно з пунктом 1 частини другої статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

5. Частиною першою статті 44 ЦПК передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

6. Відповідно до підпункту «а» пункту третього статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), є неприйнятною будь-яка індивідуальна заява, подана згідно зі статтею 34, якщо суд вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників.

7. В постанові Верховного Суду від 29 червня 2022 року у справі № 274/4944/20 вказано, що образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

8. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

9. Використання учасниками судового процесу образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

10. У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасник судового процесу має ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, суду та конкретних суддів. Суд не має толерувати використання у процесуальних заявах образливих характеристик (аналогічні висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц, від 14 квітня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 07 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19, від 07 квітня 2021 року у справі № 9901/23/21, від 08 липня 2021 року у справі № 9901/235/20, від 27 жовтня 2021 року у справі № 9901/598/19). Наявність такої характеристики є достатньою, щоб суд застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України (повернення, залишення без розгляду заяв, скарг, клопотань).

11. В поданій касаційній скарзі, ОСОБА_1 вживає образливі слова стосовно працівників Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго»: «неадекватні працівники», а також висловлювання щодо дій суддів, а саме: «судді прямо залежні», «зацікавлені у прийнятті рішення», «ухвала прихована суддями», «судді вступивши у змову», «внаслідок змови суддів», «підготовка винесення завідомо незаконного рішення», тощо, які є недопустимими під час написання ділових документів, виходять за межі нормальної, коректної та легітимної критики, відображають зневажливе ставлення до судової гілки влади, що неприпустимо при оформленні касаційної скарги, що в свою чергу за вищенаведеними правовими висновками є недопустимим і свідчить про зловживання скаржником наданими йому процесуальними правами.

12. Процесуальні права надано законом тим особам, які беруть участь у процесі, для сприяння суду під час розгляду справ, їх правильному вирішенню. І кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, затягування розгляду, створення перешкод опоненту, тощо), вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто використовує його всупереч основним засадам цивільного судочинства, а отже, зловживає ним.

13. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (частина друга статті 44 ЦПК України).

14. Згідно з частиною третьою статті 44 ЦПК України, якщо подання скарги визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити цю скаргу без розгляду або повернути скаргу.

15. Враховуючи, що виклад касаційної скарги ОСОБА_1 є відкритим проявом неповаги до суду та інших учасників процесу, Верховний Суд констатує, що подання цієї скарги є зловживанням заявником його процесуальними правами та невиконанням обов`язку керуватися завданням цивільного судочинства.

16. Повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись статтями 43, 44, 260, 263, 392, 394 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

1. Повернути касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Пустомитівського районного суду Львівської області від 15 травня 2025 року та постанову Львівського апеляційного суду від 06 жовтня 2025 року, у справіза позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго», Товариства з обмеженою відповідальністю «Львівенергозбут», Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, про встановлення факту та визнання договорів недійсними.

2. Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Пророк