Справа № 758/2485/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 грудня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Ковбасюк О.О.,

за участю секретаря судового засідання Білоус А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору Перша київська державна нотаріальна контора про усунення перешкод у здійсненні права власності,-

В С Т А Н О В И В :

У березні 2025 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить усунути йому перешкоди у здійсненні права власності на квартиру АДРЕСА_1 , шляхом скасування наявного щодо такого майна обтяження у вигляді заборони, зареєстрованого Першою київською державною нотаріальною конторою 08.06.2004 за № 25567, на підставі ухвали Подільського районного суду міста Києва 03.06.2004.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що він є власником частини квартири АДРЕСА_1 , відповідно до свідоцтва про право власності серії НОМЕР_1 від 08.04.2015. Інша частина квартири належить його сестрі - ОСОБА_3 . Після звернення до нотаріуса позивачу стало відомо, що на належну йому на праві власності квартиру було накладено обтяження. Так, відповідно до інформаційної довідки на вказану квартиру накладено обтяження у вигляді заборони на нерухоме майно на підставі ухвали бн Подільського районного суду м. Києва від 03.06.2004. У відомостях про власника майна вказана мати позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Враховуючи викладене, остання звернулася із запитом до Першої київської державної нотаріальної контори. У відповідь на вказаний запит було надано копію ухвали бн Подільського районного суду м. Києва від 03.06.2004 відповідно до якої накладено заборону на здійснення дій, пов`язаних з відчуженням квартири АДРЕСА_1 (дарування, заповіт, купівля-продаж та ін.), а також на майно, що знаходиться в цій квартирі. Враховуючи наведене, позивач звернувся до суду з даним позовом для захисту своїх прав.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.02.2025 головуючим суддею у справі визначено Ковбасюк О.О.

Ухвалою суду від 04.05.2025 позовну заяву було залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків.

31.03.2025 на виконання вказаної ухвали представником позивача ОСОБА_4 подано заяву про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 01.04.2025 відкрито провадження в справі та призначено розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, відповідачу надано строк для подачі відзиву, а третій особі роз`яснено право подання письмових пояснень.

22.05.2025 від представника позивача надійшла заява щодо заміни відповідача, в якій він, посилаючись на процесуальну необхідність та постанову Верховного Суду від 30.04.2024 у справі №910/12404/21, вважав за необхідне залучити до участі у справі у якості відповідачів інших співвласників квартири - ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Також позивач просив змінити процесуальний статус Першої київської державної нотаріальної контори з відповідача на третю особу.

Ухвалою суду від 22.05.2025 було задоволено заяву представника позивача та замінено відповідачів на ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , а також залучено до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору Першу київську державну нотаріальну контору.

11.06.2025 від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява, в якій остання не заперечує проти задоволення позовних вимог та просить здійснювати розгляд справи за її відсутності.

07.07.2025 надійшла аналогічна заява від відповідача ОСОБА_3 .

У судове засідання позивач та його представник не з`явились, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, в якій він позовні вимоги підтримав.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься його заява про розгляд справи за його відсутності.

З огляду на наведене, суд вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності сторін за наявними матеріалами.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини справи та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником частини квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності № НОМЕР_2 від 08.04.2015.

Співвласником вказаної квартири є сестра позивача ОСОБА_3 .

Відповідно до відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна власником квартири, на яку накладено арешт, зазанчено ОСОБА_2 , яка є матір`ю позивача.

Як стверджує позивач, ОСОБА_2 не була та не є власником арештованої квартири.

У відповідь на запит до Першої київської державної нотаріальної контори було отримано копію ухвали бн Подільського районного суду м. Києва від 03.06.2004, відповідно до якої накладено заборону на здійснення дій, пов`язаних з відчуженням квартири АДРЕСА_1 (дарування, заповіт, купіаля-продаж та ін.), а також на майно, що знаходиться в цій квартирі.

При цьому сторонами у справі, в межах якої було постановлено вказану ухвалу, були ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Частиною 1 статті 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до вимог ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Статтею 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Відповідно до ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до ст.ст. 316, 317, 319 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправне позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно з ч. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до статей 12, 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (стаття 80 ЦПК України).

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Ураховуючи встановлені судом обставини та норми права, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, у зв`язку з чим порушене право позивача підлягає судовому захисту у заявлений ним спосіб шляхом скасування обтяження у вигляді заборони на нерухоме майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 81, 89, 247, 258, 259, 263-268, 273 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору Перша київська державна нотаріальна контора про усунення перешкод у здійсненні права власності задовольнити.

Усунути ОСОБА_1 перешкоди у здійсненні ним права власності, шляхом скасування наявного у Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна обтяження щодо квартири за адресою: АДРЕСА_2 , тип обтяження: заборона на нерухоме майно, реєстраційний номер обтяження 25567, зареєстровано: 08.06.2004 14:04:30 за № 25567, реєстратор: Перша київська державна нотаріальна контора, підстава обтяження: ухвала, бн, 03.06.2004, Подільський районний суд м. Києва.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне найменування сторін та третіх осіб по справі:

- позивач - ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

- відповідач - ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ;

- відповідач - ОСОБА_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 ;

- третя особа - Перша київська державна нотаріальна контора, місцезнаходження: 01135, м. Київ, просп. Перемоги, буд. 11, .

Суддя О. О. Ковбасюк