Провадження № 2-во/761/221/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Фролової І. В.,

секретаря судового засідання - Коломійця А.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в приміщенні суду заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду від 15 жовтня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні судді Шевченківського районного суду м. Києва Фролової І.В. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва суду від 15 жовтня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу було задоволено.

На адресу суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду від 15 жовтня 2025 року.

У своїй заяві зазначає, що судом при ухваленні рішення в абзаці 27 описової частини рішення судом помилково вказано " ОСОБА_3 " замість " ОСОБА_2 " та в абзаці 8 замість "Дністровський р-н" вказано "Дніпропетровський р-н"

Дослідивши матеріали поданої заяви та цивільної справи, суд приходить до висновку, що слід виправити описку з огляду на таке.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Зі змісту рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2025 року у справі №761/21652/25 вбачається, що невірно вказано в абзаці 27 описової частини рішення по-батькові відповідача, а саме замість " ОСОБА_2 " вказано " ОСОБА_3 " та у 8 абзаці резолютивної частини рішення замість "Дністровський р-н" вказано " Дніпропетровський р-н ".

Наведені обставини свідчать про те, що судом помилково пропущено слово "арешт" в резолютивній частині зазначеної ухвали.

У зв`язку з наведеними обставинами існують об`єктивні підстави для виправлення, допущених в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2025 року у справі №761/21652/25 описок.

Факт допущення зазначеної описки підтверджується матеріалами справи.

Вказана описка призводить до утруднення виконання рішення суду.

Таким чином, це є опискою в розумінні вимог ст. 269 ЦПК України, яка має бути виправлена.

Враховуючи вищевикладене, зазначені описки, які є очевидними і сталися при виготовленні судового рішення, підлягають виправленню, а заява підлягає задоволенню.

Виходячи з викладеного, керуючись ст. 269, 353-356 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду від 15 жовтня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Виправити описки, допущені в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зазначивши в 27 абзаці описової частини рішення правильне по-батькові відповідача, а саме: змінити в описовій частині рішення " ОСОБА_3 " на правильне " ОСОБА_2 ".; в абзаці 8 резолютивної частини рішення зазначити "Дністровский р-н" замість "Дніпропетровський р-н".

Викласти абзац 27 (двадцять сьомий) описової частини рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2025 у справі № 761/21652/25 наступним чином:

«Суд встановив, що 01 серпня 2012 року було укладено шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , зареєстрований Центральним відділом державної реєстрації шлюбів міста Києва з державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис №1591, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 ».

Викласти абзац 8 (восьмий) резолютивної частини рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2025 у справі № 761/21652/25 наступним чином:

« ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса місця проживання - АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ,».

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: