Справа № 2-42/1975
УХВАЛА

Іменем України

03 грудня 2025 рокуБородянський районний суд

Київської області в складі: головуючої судді Герасименко М.М.,

за участі секретаря судового засідання Слухай А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Бородянського районного суду Київської області в селищі Бородянці Бучанського району Київської області заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні народного суду Бородянського району Київської області від 20 січня 1975 року в справі № 2-42/1975 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та поділ майна.

ВСТАНОВИВ:

Заявник, через представника адвоката Горбаченко М.О., звернулася до суду з вказаною заявою, мотивуючи її тим, що за рішенням народного суду Бородянського району Київської області від 20 січня 1975 року в справі № 2-42/1975 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та поділ майна задоволено. Визнано право власності за ОСОБА_2 на 2/5 частин будинку, за ОСОБА_3 3/5 частин будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла. За життя ОСОБА_2 залишила заповіт в рівних долях: ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище- ОСОБА_4 ), ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . За рішенням Бородянського районного суду Київської області від 16 березня 2021 року за ОСОБА_7 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 було визнано право власності на 2/5 частин домоволодіння АДРЕСА_1 . Вказала, що в резолютивній частині рішення народного суду Бородянського району Київської області від 20 січня 1975 року в справі № 2-42/1975 допущено описку, невірно вказано номер житлового будинку по АДРЕСА_2 , оскільки як вбачається з договору купівлі-продажу від 06 грудня 1966 року, ОСОБА_3 є власником домоволодіння по АДРЕСА_1 .

У судове засідання заявниця ОСОБА_1 та її представник адвокат Горбаченко М.О. не з`явилися, відповідно до заяви представник просила розглядати заяви про виправлення описки за її відсутності, заяву підтримала та просила її задовольнити.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов такого висновку.

Судом встановлено, що відповідно до копії рішення народного суду Бородянського району Київської області від 20 січня 1975 року у справі № 2-42/1975 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та поділ майна задоволено. Визнано за ОСОБА_2 право власності на 2/3 частини будинку в АДРЕСА_1 , а за ОСОБА_3 - на 3/5 частини цього ж будинку.

За рішенням Бородянського районного суду Київської області від 16 березня 2021 року у справі № 939/22/21 позов ОСОБА_1 до виконавчого комітету Пісківської селищної ОТГ, третя особа - ОСОБА_6 , про визнання права власності на частину будинковолодіння в порядку спадкування задоволено. Визнано за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на 2/5 частини будинковолодіння АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Як вбачається з копії договору купівлі-продажу від 06 грудня 1966 року, ОСОБА_3 купив будинок з надвірними господарськими будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Заявником не надано беззаперечних доказів наявності описки у рішенні народного суду Бородянського району Київської області від 20 січня 1975 року в частині зазначення адреси нерухомого майна.

Так, з рішення народного суду Бородянського району Київської області від 20 січня 1975 року вбачається, що ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та поділ майна, в обґрунтування позову зазначила, що в період шлюбу за спільні кошти і своїми силами вони побудували будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказаним рішенням за ОСОБА_2 було визнано право власності на 2/3 частини будинку в АДРЕСА_1 .

На обґрунтування доводів щодо допущеної описки у рішенні народного суду Бородянського району Київської області від 20 січня 1975 року в справі № 2-42/1975 представник заявника долучає копію договору купівлі-продажу від 06 грудня 1966 року будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Проте докази того, що це один і той самий об`єкт в матеріалах справи відсутні.

Не виключається можливість того, що ОСОБА_3 міг купити будинок за адресою в АДРЕСА_1 , та одночасно побудувати разом із ОСОБА_2 будинок за адресою в АДРЕСА_1 .

Крім того, заявник ОСОБА_1 не була учасником цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та поділ майна, а тому їй не могли бути відомі обставини справи, на які посилались учасники.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Відповідно до п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», при вирішенні питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду у справі № 521/1074/17 від 21 липня 2020 року.

За таких обставин, враховуючи те, що суду не надано беззаперечних доказів того, що у рішенні народного суду Бородянського району Київської області від 20 січня 1975 року в справі № 2-42/1975 була допущена описка, то суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні заяви про виправлення описки.

Керуючись ст. 260, 261, 269, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 залишити без задоволення.

На ухвалу суду може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали суду складено 03 грудня 2025 року.

СуддяМарина ГЕРАСИМЕНКО