Справа № 481/463/24 Провадж.№ 2/481/79/2025
УХВАЛА

іменем України

03.12.2025 року Новобузький районний суд Миколаївської області у складі головуючого судді Уманської О.В., за участі секретаря судових засідань Кузьміної Н.П., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду м. Новий Буг цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Задерецький Віталій Анатолійович до Органу опіки та піклування Вільнозапорізької сільської ради, третя особа: Новобузький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про визнання батьківства,

Установив:

21.03.2024 ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Новобузького районного суду Миколаївської області з позовом до Органу опіки та піклування Вільнозапорізької сільської ради, третя особа: Новобузький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про визнання ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьком дитей: ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4 із внесенням відповідних відомості до актових записів про народження.

Протоколом автоматизованого розподілу справи між суддями від 21.03.2024р. головуючою суддею по даній справі визначено, суддю Васильченко-Дригу Н.О.

Ухвалою судді від 25.03.2024р. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Новобузького районного суду Миколаївської області від 02.12.2024 року задоволено заяву про самовідвід головуючої судді Васильченко-Дриги Н.О.

Відповідно до Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи визначений новий головуючий суддя Уманська О.В.

Ухвалою суду від 19.12.2024 року провадження у справі відкрито та призначено підготовче засідання в рамках її розгляду за правилами загального позовного провадження.

У судових засіданнях інтереси позивача ОСОБА_1 представляв адвокат Задерецький В.А. Однак, з 28.05.2025 року підготовчі судові засідання не відбувались оскільки представник направляв заяви про його зайнятість у інших процесах, це 28.05.2025, 25.06.2025, 22.07.2025, 11.09.2025, 25.09.2025.

У підготовчі судові засідання призначені на 11.11.2025 та 03.12.2025 представник позивача чи позивач, які були належним чином повідомлені про час та місце підготовчого судового засідання, не з`явились, причини своєї неявки представник не повідомив, будь яких заяв чи клопотань не направляв до суду. Клопотань про участь в судових засіданнях в режимі відео конференції не направляв.

Представники відповідача та третьої особи в підготовче судове засідання також не з`явились, однак в матеріалах справи наявні їх клопотання про розгляд справи без участі представників даних учасників.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У відповідності з вимогами п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно вимог ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як вказано в постанові ВС від 28.07.2021 у справі № 756/6049/19, залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку з виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представниками подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (постанови Верховного Суду від 30 вересня 2020 р.у справі № 759/6512/17, від 20травня 2021р.у справі № 522/13928/15, від 18 серпня 2021 р. у справі № 495/9414/15-ц, від 10 лютого 2022 р. у справі № 756/16448/18, від 30 червня 2022 р. у справі № 461/1190/21).

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, учасники справи, які задіяні в ході судового розгляду, зобов`язані з розумним інтервалом часу цікавитися щодо провадження у справі, добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ «Каракуця проти України»).

Прецедентна практика ЄСПЛ щодо застосування статті 6 Конвенції визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 р.).

Особливу стурбованість щодо розгляду справи зобов`язана демонструвати особа, за ініціативою якої розпочато судовий розгляд. Від такої особи вимагається особлива сумлінність. Позивач зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд, на який покладено обов`язок керування справою, зобов`язаний запобігати невиправданим затягуванням, для чого використовувати всі, передбачені законодавством, процесуальні механізми.

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 18 грудня 2019 р у справі № 9901/949/18 та від 27 травня 2020 р. у справі № 9901/11/19 дійшла висновку, що загальнообов`язкові процесуальні правила є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права. Водночас ці правила прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Таким чином судом встановлено, що належним чином повідомлений представник позивача повторно не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки. Крім того в матеріалах справи відсутня заява позивача про розгляд справи за його відсутності.

Також суд звертає увагу, що в матеріалах справи наявний лист Новобузького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області від 09.11.2024 за № 23.3-24/1249 про те, що на підставі рішення Голосіївського районного суду міста Києва у справі № 752/6234/24 від 25.04.2025 року про усиновлення малолітніх дітей ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 були внесені зміни до актових записів про їх народження.( а.с.90)

Відповідно до ч.2 ст.169 Сімейного кодексу України поновлення батьківських прав неможливе, якщо дитина була усиновлена і усиновлення не скасоване або не визнане недійсним судом.

З огляду на викладене суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

На підставі наведеного, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. 260-261 ЦПК України, суд

Постановив:

Залишити без розгляду позов ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Задерецький Віталій Анатолійович до Органу опіки та піклування Вільнозапорізької сільської ради, третя особа: Новобузький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про визнання батьківства, у зв`язку з повторною неявкою сторони позивача в судове засідання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повна ухвала складена 03.12.2025 року.

Суддя