Номер провадження2/205/4931/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2025 року м. Дніпро

Новокодацький районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого судді Мовчан Д.В.

при секретарі Волкобоєвої А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду у м. Дніпрі клопотання представника позивача про прийняття судом до свого провадження заяви про збільшення позовних вимог по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення додаткових витрат на дитину,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Новокодацького районного суду міста Дніпра перебуває вказана цивільна справа, провадження по якій було відкрито за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення додаткових витрат на дитину.

03.12.2025 року від представника позивача до суду надійшла заява про збільшення позовних вимог по даній цивільній справі, а саме, просить суд стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 додаткові витрати на лікування дитини, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 118 294 грн. 05 коп.

Представник позивача у судовому засіданні підтримала свою заяву про збільшення позовних вимог у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти прийняття судом заяви про збільшення позовних вимог, та просила суд залишити її без розгляду через пропуск строку на її подання.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін по справі, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного:

Ухвалою суду від 15.08.2025 року відкрито спрощене провадження (із викликом сторін) по даній справі та призначено перше судове засідання 17.09.2025 року.

У зв`язку з поданням представником відповідача заяви про відкладення розгляду справи, розгляд справи було відкладено, а судом було визначено інший день та час розгляду справи, а саме 06.10.2025 року.

Далі, у зв`язку з поданням представником позивача заяви про відкладення розгляду справи, розгляд справи знов було відкладено, а судом було визначено інший день та час розгляду справи, а саме 05.11.2025 року.

Однак, 05.11.2025 року представник позивача у судове засідання не прибув, подавши вкотре заяву про відкладення розгляду справи.

Суд, з метою дотримання розумних строків розгляду справи, та враховуючи відсутність доказів, що підтверджували б поважність неявки такого учасника справи в судове засідання, відкрив таке судове засідання та оголосив яка справа розглядатиметься.

Згідно вимог ч. 3 ст. 217 ЦПК України з оголошенням головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті.

Таким чином, у даній справі розпочався розгляд справи по суті 05.11.2025 року.

Разом із цим, представником позивача було подано до суду лише 03.12.2025 року заяву про збільшення розміру позовних вимог.

Суд із вказаного приводу зазначає, що у частині першій статті 49 ЦПК України передбачено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

При цьому згідно з пунктом 2 частини другої статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Пунктами 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

При поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

У постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21) зазначено, що згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Також Верховний Суд наголосив, що при застосуванні норм процесуального права належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Подібні висновки викладені також і в постановах Верховного Суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21) та від 08 травня 2023 року у справі № 756/9882/1 (провадження № 61-2065св23).

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

В даному випадку матеріалами справи беззаперечно підтверджено, що подання заяви про збільшення позовних вимог відбулось із порушенням строків, визначених ст. 49 ЦПК України.

У статті 126 ЦПК України передбачені наступні наслідки пропущення процесуальних строків, зокрема документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

При цьому клопотання/заяви у письмовому вигляді про поновлення пропущеного строку, визначеного пунктом 2 частини другої статті 49 ЦПК України на подання заяви про збільшення позовних вимог, представник позивача суду не подавала, на запитання головуючого з вказаного приводу надано відповідь, що такий учасник справи вважає за можливе обмежитись усними поясненнями з цього приводу та просити суд поновити такий строк.

Надаючи у судовому засіданні пояснення з приводу пропуску вказаного строку представник позивача фактично вмотивувала таку подію необхідністю перекладу документів, які засвідчують факт понесення витрат позивачем на утримання дитини, і які додаються до заяви про збільшення розміру позовних вимог. Разом із цим, оглядом таких додатків судом було встановлено, що платіжні документу у своїй переважній більшості датуються датами, що або передували даті подання первісної позовної заяви до суду, або передували даті першого судового засідання у справі. Доказів наявності будь-яких об`єктивних та непереборних обставин, що завадили б подати до суду таку заяву із вказаними документами до першого судового засідання суду не подано.

У зв`язку з чим суд не знаходить підстав для поновлення вказаного строку на подання заяви про збільшення розміру позовних вимог.

Суд також зазначає, що установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в процесуальних відносинах сторін, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки. А тому безпідставне поновлення процесуального строку є порушенням статті 6 Конвенції.

У зв`язку із чим суд залишає вказану заяву про збільшення позовних вимог без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 43, 49, 126, 247,257 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

1.У задоволенні усного клопотання представника позивача про поновлення процесуальних строків на подання заяви про збільшення розміру позовних вимог відмовити.

2.Заяву представника позивача про збільшення позовних вимог по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення додаткових витрат на дитину,- залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Мовчан Д.В.

.