Провадження № 2-о/369/598/25
РІШЕННЯ

Іменем України

25.11.2025 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі: головуючого судді Янченка А.В., при секретарі судового засідання Лисяк К.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу № 369/16030/25 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Боярська міська рада Фастівського району Київської області, Приватний нотаріус Цеброва Людмила Миколаївна Фастівський районний нотаріальний округ Київської області, про встановлення факту проживання однією сім`єю,

ВСТАНОВИВ:

14.09.2025 року заявник ОСОБА_1 звернулась до Києво-Святошинського районного суду Київської області із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю.

Заява мотивована тим, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 одружилася з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Шлюб був зареєстрований 13.06.1969 року, актовий запис №48, виконавчим комітетом Вишнівської міської ради Києво-Святошинського району Київської області. В цьому шлюбі народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

27.01.1993 року ОСОБА_1 формально оформили розірвання шлюбу із ОСОБА_2 , що було оформлено виконавчим комітетом Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис №15. Але продовжували проживати за адресою АДРЕСА_1 . Вказане розірвання шлюбу було потрібне для отримання земельної ділянки, а фактично заявниця не розривала шлюбні стосунки з ОСОБА_2 , а продовжували жити разом однією сім`ю, підтримували стосунки як чоловік та жінка, вели спільний сімейний бюджет, проживали за однією адресою.

ІНФОРМАЦІЯ_4 у заявниці помер син ОСОБА_3 , 1969 р.н. що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1 від 06.01.2009 року актовий запис №08. Додається копія свідоцтва про смерть.

ІНФОРМАЦІЯ_5 помер ОСОБА_2 , 1939 р.н. про що надається копія свідоцтва про смерть від 20.09.2021 року актовий запис №20125.

Для оформлення спадщини та отримання відповідних документів про право на спадкове майно після смерті ОСОБА_2 , заявниця звернулась до приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Київської області Цебрової Людмили Миколаївни яка 17 січня 2025 року, повідомила листом №10/01-16 від 17.01.2025 року, про неможливість оформлення спадщини на спадкове майно після смерті ОСОБА_4 , оскільки після розірвання шлюбу відсутні документи про спільне проживання на час смерті ОСОБА_2 . А тому нотаріусом рекомендовано звернутись до суду для встановлення факту сімейних відносин з померлим ОСОБА_2 .

Нотаріусом було роз`яснено про те, що ОСОБА_1 необхідно звернутися до суду з заявою про встановлення факту спільного проживання разом зі спадкодавцем однією сім`єю більше п`яти років.

Даний факт необхідно встановити, для можливості спадкування майна померлого ОСОБА_2 .. Спору про будь-яке право немає.

Доказом, того, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 проживати однією сім`єю, без реєстрації є спільна приватизація нашої квартири за адресою АДРЕСА_1 , яка приватизована на праві спільної часткової власності, в рівних частках по 1/5, на кожного члена сім`ї: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , що підтверджується Свідоцтвом на право власності на житло від 28.03.1994 року.

Заявниця стверджує, що за час спільного проживання однією сім`єю, хоч і без реєстрації шлюбу, на протязі більше ніж п`ять років, вони жили дружно в любові та злагоді, підтримували повноцінні шлюбні відносини як чоловік та дружина, мали відповідні обов`язки подружжя, вели спільне господарство, мали спільний сімейний бюджет, здійснювали купівлю предметів домашнього побуту, на спільні кошти та спільними зусиллями робили ремонт в квартирі.

Разом із ОСОБА_2 , у 2008 році заявниця ОСОБА_7 , за спільні кошти здійснили поховання померлого сина ОСОБА_3 .

Останні роки, ОСОБА_2 важко хворів, тому останні роки його життя, заявниця здійснювала за ним догляд, а після його смерті, займалась його похованням, оскільки інших родичів які могли б цим займатись немає.

На підставі зазначеного заявниця просила суд встановити факт проживання ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженки міста Гулькевичі Краснодарського краю, Росія, РНОКПП НОМЕР_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця села Животівка, Оратівського району Вінницької області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , однією сім`єю без реєстрації шлюбу за адресою: АДРЕСА_1 , не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18.09.2025 року відкрито окреме провадження у справі.

Заявник ОСОБА_1 у судове засідання року не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, представником заявниці адвокатом Тарасюком В.А. 25.11.2025 року надано до суду заяву про розгляд справи без їх участі.

Представник заінтересованої особи Боярської міської ради Фастівського району Київської області та Приватний нотаріус Цеброва Людмила Миколаївна Фастівського районного нотаріального округу Київської області у судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, про дату та час судового засідання повідомлялися належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Згідно ч. 4 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення.

Так, КЦС ВС у Постанові від 30 вересня 2022 року № 761/38266/14 (61-1091св21) роз`яснив, що якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, Якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку що заявлені вимоги заявника підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що згідно листа №10/01-16 від 17.01.2025 року, приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Київської області Цебрової Людмили Миколаївни про неможливість оформлення спадщини на спадкове майно після смерті ОСОБА_4 , оскільки після розірвання шлюбу відсутні документи про спільне проживання на час смерті ОСОБА_2 . А тому нотаріусом рекомендовано звернутись до суду для встановлення факту сімейних відносин з померлим ОСОБА_2 .

Згідно Свідоцтва про смерть НОМЕР_3 від 20.09.2021 року, актовий запис №20125 від 20.09.2021 року ОСОБА_2 , уродженець села Животівка, Оратівського району Вінницької області, помер ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Згідно Свідоцтва про смерть НОМЕР_4 від 06.01.2009 року , актовий запис №8 від 06.01.2009 року ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

Згідно Свідоцтва на право власності на житло від 28.03.1994 року, виданим органом приватизації Боярської міської ради народних депутатів, яким підтверджується спільна приватизація квартири за адресою АДРЕСА_1 , на праві спільної часткової власності, в рівних частках по 1/5, на кожного члена сім`ї: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 - донька, ОСОБА_6 -онук.

Згідно Акта депутата Боярської міської ради від 30.06.2025 року заявниця ОСОБА_1 та спадкодавець ОСОБА_2 проживали за адесою: АДРЕСА_1 , від 02.2010 року і до дня смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_5 , однією сім`єю більше 5 років. Вказані обставини засвідчують сусіди ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Отже, після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , відкрилась спадщина на 1/5 частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 та на частку після смерті сина - ОСОБА_3 , за адесою: АДРЕСА_1 , яку померлий ОСОБА_2 фактично прийняв після смерті сина, але не оформив своїх спадкових прав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку встановленому законом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи чи інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб визначений законом або договором.

За приписами ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно частиною першою статті 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За змістом ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст.1259 цього Кодексу.

Черговість спадкоємців за законом встановлено статтями 1261-1265 ЦК України.

У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (ст. 1264 ЦК України).

Відповідно до приписів статті 3 СК України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Виходячи з аналізу вказаної норми СК України, сім'єю є соціальна група, яка не обов`язково складається з людей, які перебувають у шлюбі. Сім`ю також є соціальна група осіб, поєднаних спільним побутом, які здійснюють свою життєдіяльність на основі спільного економічного, морально-психологічного укладу, взаємної відповідальності.

В пункті 6 рішення Конституційного Суду від 03.06.1999 №5-рп/99 зазначено, що до членів сім`ї належать особи, які постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, а й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках.

Відповідно п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України, про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

Обов`язковою умовою для визнання осіб членами сім`ї, крім власне факту спільного проживання, є ведення з спадкодавцем спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 21 березня 2019 року в цивільній справі № 461/4689/15-ц та у постанові від 12 серпня 2019 року у справі №521/16365/15, який відповідно до положень ч. 4 ст. 263 ЦПК України враховується судом при виборі та застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Встановлення факту проживання однією сім`єю необхідне заявнику для отримання спадщини, яка залишилась після смерті її чоловіка ОСОБА_2 , який також прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав після смерті їх сина ОСОБА_3 . Інших родичів, які б бажали прийняти спадщину немає.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про задоволення вимог заявника.

Керуючись ст.ст. 15,16 ЦК України, ст. ст. 3, 21, 27, 36 СК України, ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76 - 82, 141, 259, 263 - 265, 268, 273, 293, 294, 315, 319, 352-355 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Боярська міська рада Фастівського району Київської області, приватний нотаріус Цеброва Людмила Миколаївна Фастівський районний нотаріальний округ Київської області, про встановлення факту проживання однією сім`єю, - задовольнити у повному обсязі.

Встановити факт проживання ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженки міста Гулькевичі Краснодарського краю, росія, РНОКПП НОМЕР_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця села Животівка, Оратівського району Вінницької області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , однією сім`єю без реєстрації шлюбу за адресою: АДРЕСА_1 , не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, з лютого 2010 року по ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення складено: 02.12.2025 року.

Суддя А.В. Янченко