УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2025 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Пономаренко Н.В., вивчаючи матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська оборонна промисловість», Приватного акціонерного товариства «Науково-виробниче об`єднання «Київський завод автоматики», про визнання кредитних договорів недійсними та стягнення моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2025 року до Шевченківського районного суду м. Києва через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська оборонна промисловість», Приватного акціонерного товариства «Науково-виробниче об`єднання «Київський завод автоматики», про визнання кредитних договорів недійсними та стягнення моральної шкоди.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.11.2025 року вищевказана позовна заява надійшла в провадження судді Пономаренко Н.В.

Відповідно до вимог п.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону.

Як вбачається із змісту позовних вимог, позивач зокрема просить суд:

-Зобов`язати Акціонерне товариство «УКРАЇНСЬКА ОБОРОННА ПРОМИСЛОВІСТЬ» визначити розмір премії ОСОБА_1 за 2024 рік, як Голові Правління Приватного акціонерного товариства «Науково-виробниче об`єднання «Київський завод автоматики», з урахуванням картки оцінки досягнень ЦКР наданої Акціонерним товариством «УКРАЇНСЬКА ОБОРОННА ПРОМИСЛОВІСТЬ» за вих. № 276/ЦКР від 12.05.2025.

-Зобов`язати Акціонерне товариство «УКРАЇНСЬКА ОБОРОННА ПРОМИСЛОВІСТЬ» визначити розмір премії ОСОБА_1 , за ІІ квартал 2025 року, як Голові Правління Приватного акціонерного товариства «Науково-виробниче об`єднання «Київський завод автоматики», з урахуванням картки оцінки досягнень ЦКР наданої Акціонерним товариством «УКРАЇНСЬКА ОБОРОННА ПРОМИСЛОВІСТЬ» за вих. № 474/ЦКР від 09.09.2025 р.

-Зобов`язати Приватне акціонерне товариство «Науково-виробниче об`єднання «Київський завод автоматики» нарахувати та виплати ОСОБА_1 премію за 2024 рік та ІІ квартал 2025 року на основі розміру, визначеного Акціонерним товариством «УКРАЇНСЬКА ОБОРОННА ПРОМИСЛОВІСТЬ».

-Стягнути з Акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА ОБОРОННА ПРОМИСЛОВІСТЬ» та Приватного акціонерного товариства «Науково-виробниче об`єднання «Київський завод автоматики» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 100 000,00 грн..

Таким чином, з позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру та 1 вимогу майнового характеру.

Позивачем не сплачено судовий збір, та в обґрунтування підстав для звільнення від сплати судового збору, позивачем вказано, що предметом спору є зобов`язання відповідачів вчинити певні дії, спрямовані на виплату позивачу премії, як складової заробітної плати, а також наявність у позивача статусу учасника бойових дій, що підтверджується копіє свідоцтва серії НОМЕР_1 , позивач вважає, що підлягає звільненню від сплати судового збору згідно пунктів 1, 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Однак, пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що звільнення від сплати судового збору осіб, які мають, зокрема статус ветеранів війни - учасників бойових дій, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Стаття 22 Закону про соцзахист ветеранів війни має назву «Оскарження рішень підприємств, установ і організацій, які надають пільги». У контексті цього Закону та за логічним змістом його статей вона покликана уточнити окремі пільгові умови реалізації захисту прав відповідної категорії осіб, визначених саме у його статті 12, а не визначає та не може обмежувати дію пункту 13 частини першої статті 5 Закону про судовий збір. Тобто за своєю дією пункту 13 частини першої статті 5 Закону про судовий збір як спеціальна норма, яка визначає загальний порядок звільнення від сплати судового збору учасників бойових дій, постраждалих учасників Революції Гідності, Героїв України, є значно ширшою за статтю 22 Закону про соцзахист ветеранів війни, яка є спеціальною нормою лише по відношенню до судового захисту прав, закріплених у статті 12 Закону про соцзахист ветеранів війни.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими звернувся ОСОБА_1 , у цій справі.

Тому, оскільки ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом з приводу зобов`язання відповідачів вчинити певні дії, спрямовані на виплату позивачу премії та стягнення моральної шкоди, який не стосується порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, то судовий збір за подання ОСОБА_1 , даної позовної заяви підлягає сплаті.

Наведене відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду щодо застосування положень пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, викладеним, зокрема, в ухвалі від 06 травня 2020 року (справа № 9901/70/20).

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 зазначила, що пункт 13 частини першої статті 5 Закону про судовий збір має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону про соцзахист ветеранів війни. А у статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону про судовий збір суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12 та 22 Закону про соцзахист ветеранів війни. Відповідно до цього Велика Палата Верховного Суду зазначила, що не бачить підстав для відступу від цієї правової позиції та правових висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 та від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 11 вересня2024 року у справі № 567/79/23 вказано, що Велика Палата Верховного Суду зазначає, що із часу прийняття нею 09 жовтня 2019 року постанови у справі № 9901/311/19, як і постанови від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 із висновками щодо застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI з урахуванням вимог статей 12 та 22 Закону № 3551-XII, відсутні підстави стверджувати, що відбулась зміна суспільних відносин чи нормативного регулювання, внаслідок чого цей висновок втратив зрозумілість, набув ознак неузгодженості, необґрунтованості, незбалансованості чи помилковості (п. 83).

Таким чином, підстави для звільнення сплати судового збору відсутні.

Керуючись Законом «Про державний бюджет України на 2025 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2025 року становить 3028,00 гривня.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка станом на день звернення із позовом становить (15 140,00 грн.).

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка станом на день звернення із позовом становить -1211,20 грн.

Відповідно до абз. 1, 2 ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, позивачам із врахування вимог Закону України «Про судовий збір» за три вимоги позовної заяви немайнового характеру необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 3 633,6 грн.

Окрім того, позивача із врахування вимог Закону України «Про судовий збір» за одну вимоги позовної заяви майнового характеру необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Враховуючи, що позовна заява подана до суду ОСОБА_2 позову через підсистему ЄСІТС систему «Електронний суд», то відповідно до вимог ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем становить 3 875,84грн. ((3 633, 60+1211,20)*0,8)

Реквізити для сплати судового збору за подання заяв до Шевченківського районного суду міста Києва: отримувач коштів - УК у Шевчен.р-ні/Шевченк.р-н ; код отримувача (код за ЄДРПОУ) -37995466; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП) ; код банку отримувача (МФО) - 899998 ; рахунок отримувача - UA0026011; код класифікації доходів бюджету - 22030101 ; призначення платежу: - «*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Шевченківський районний суд міста».

Таким чином, позивачу на виконання вищевказаних положень чинного законодавства необхідно усунути вищевикладені недоліки, сплатити суму судового збору у розмірі 3 875,84 грн. та надати оригінал квитанції про сплату судового збору.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути вказані вище недоліки.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України, передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Разом із тим, суд роз`яснює, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

З огляду на викладене та керуючись ст.ст. 175, 185, 259-261 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська оборонна промисловість», Приватного акціонерного товариства «Науково-виробниче об`єднання «Київський завод автоматики», про визнання кредитних договорів недійсними та стягнення моральної шкоди, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків у встановлені строки, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: