Справа №274/7303/25
Провадження №2/0274/2850/25
УХВАЛА

02.12.2025 року Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: судді Вдовиченко Т.М., з участю секретаря судового засідання Рудич М.О., розглянувши в м. Бердичеві Житомирської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу -

в с т а н о в и в :

20.10.2025 позивач, в інтересах якого діє адвокат Матвійчук С.І. звернувся в суд з позовом до відповідачки ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, вказуючи на те, що між сторонами укладено шлюб, який був зареєстрований 22.12.2002 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Ізмаїльського районного управління юстиції Одеської області, актовий запис № 613. На даний час сторони припинили шлюбні відносини, не ведуть спільного господарства, збереження шлюбу стало неможливим.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду від 22.10.2025 відкрито спрощене провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін ( а.с. 21).

02.12.2025 на електронну адресу суду від представника позивача - адвоката Матвійчука С.І. надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності. Додатково вказує, що позовні вимоги підтримує, просить задовільнити.

Крім цього, 02.12.2025 на електронну адресу суду надійшло клопотання відповідачки ОСОБА_2 про розгляд справи в її відсутності та визнання позовних вимог, клопотання направлено з електронної пошти адвоката Матвійчука С.І.

З поданих клопотань вбачається, що вони надійшли на електронну адресу суду у формі електронного документа.

Згідно з частиною восьмою статті 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Вирішуючи питання щодо прийняття до розгляду поданих через електронну пошту клопотань, суд зазначає наступне.

Як визначено ч. 6 ст. 14 ЦПК України, адвокати […] реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Крім того, у п. 7.34 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.09.2023 у справі № 204/2321/22 зазначено: «адвокати […] реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку (пункт 10 Положення про ЄСІТС).

Також в п. 7.50 вказаної постанови Великої Палати Верховного Суду вказано, що «слід розмежовувати спосіб звернення до суду із вимогами до оформлення процесуального документа. Якщо електронний документ підписаний накладенням електронного підпису, який забезпечує ідентифікацію фізичної особи (за виключенням адвокатів та інших, передбачених пунктом 10 Положення про ЄСІТС осіб), але електронний підпис накладений без використання підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, а процесуальний документ направлений на офіційну електронну адресу суду, то відсутні правові підстави стверджувати, що такий електронний документ не підписаний».

Надалі Велика Палата Верховного Суду в п. 7.53 згаданої постанови зазначає: «звернення фізичної особи (за виключенням адвокатів та інших, передбачених пунктом 10 Положення про ЄСІТС осіб) до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду».

Ураховуючи наведене, Велика Палата Верховного Суду виснувала, що «законодавцем допускається подання фізичною особою нарівні з паперовою формою, зокрема, апеляційних скарг в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи та подання такого документу через підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет», або з використанням офіційної електронної адреси із засвідченням кваліфікованим електронним підписом. Звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Однак, наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку» (п. 12.1. - 12.3. постанови суду).

Враховуючи наведені вище положення процесуального законодавства та висновки Великої Палати Верховного Суду щодо його застосування, фізичні особи дійсно мають право звертатись до суду з процесуальними документами шляхом їх направлення на офіційну електронну адресу та скріплення електронним цифровим підписом.

Проте, на відміну від фізичних осіб, єдиним можливим способом звернення адвоката до суду з процесуальними електронними документами, є їх подання через підсистему «Електронний суд».

Всупереч наведених вимог законодавства щодо порядку подання електронних процесуальних документів, клопотання адвокатом Матвійчуком С.І. надіслано на офіційну електронну пошту суду, а не із використанням підсистеми «Електронний суд». До того ж дане клопотання від імені адвоката Матвійчука С.І. не скріплене електронним цифровим підписом.

Щодо поданого до суду клопотання від імені відповідачки, суд зазначає наступне.

Як визначено ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Відповідно до п. 15 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, що додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються підписувачем як підпис.

Згідно з ч. 6 ст. 18 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Відтак, для ідентифікації автора електронного документа використовується електронний підпис, а створення електронного документа завершується накладенням електронного підпису на відповідний документ.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 ЦПК України, письмова заява, клопотання чи заперечення підписується заявником чи його представником.

Водночас, клопотання, яке надійшло на електронну пошту суду від імені відповідачки, не підписане за допомогою ЕЦП, що унеможливлює його розгляд по суті, оскільки суд не може достовірно встановити автора клопотання та дійсне волевиявлення відповідачки.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Керуючись ст. 183, 258-261, 354 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Клопотання адвоката Матвійчука С.І. про розгляд справи у його відсутності, надіслану 02.12.2025 на офіційну електронну адресу суду, автором якої зазначений адвокат Матвійчук С.І. - повернути заявнику без розгляду.

Клопотання про розгляд справи без участі відповідачки, визнання позовних вимог, автором якого зазначена відповідачка ОСОБА_2 , надіслане 02.12.2025 на офіційну електронну адресу суду - повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявникам, що повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню із клопотанням до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення клопотання.

Ухвала суду може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання їх копій.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Т.М.Вдовиченко