Провадження № 2/369/9713/25
У Х В А Л А

28 листопада 2025 року суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Хацько Н.О., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Лопатенко Віктор Вячеславович про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

встановив:

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Лопатенко В.В. про витребування майна з чужого незаконного володіння

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.10.2025 року, справу № 369/14850/25 передано на розгляд судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Хацько Н.О., згідно розпорядження № 727 від 29.10.2025 року.

Розглянувши вказану заяву вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. 175,177,318 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Пунктом 3 ч.3 ст.175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з пунктами 2, 9, 10 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, загальною сумою всіх вимог.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19, провадження № 12-36гс20, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі №907/9/17, провадження №12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20.

Як вбачається з вимог позовної заяви позивач просить витребувати майно з чужого незаконного володіння, а саме земельні ділянки з кадастровим номером :03:007:0482; :03:007:0482.

Позивач зазначив ціну позову 77 000 грн., відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки за кадастровим но номером :03:007:0016 від 23.07.2025р., яка була визнана за домовленістю сторін. При цьому, позовні вимоги заявлені щодо витребування двох окремих земельних ділянок з кадастровим номером :03:007:0482; :03:007:0482, грошова оцінка, яких на час звернення з позовом до суду в матеріалах справи відсутня.

Крім того, суд не приймає вище зазначену ціну позову на підставі договору від 23.07.2025 року, оскільки позивач надав до суду договір купівлі -продажу вказаної земельної ділянку від 25.08.2015 року, ціна якої майже в чотири раз перевищує вартість визначену на 2025 рік.

Таким чином, суд вважає необхідним зазначити, наступне.

Відповідно до ст.5 Закону України «Про оцінку земель», грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом )і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою )та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель. Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

Згідно з п.12 Постанови Пленуму ВС України № 20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно дост.1Закону України «Про оцінку земель» вартість земельної ділянки - еквівалент цінності земельної ділянки, виражений у ймовірній сумі грошей, яку може отримати продавець; нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами; експертна грошова оцінка земельних ділянок - результат визначення вартості земельної ділянки та пов`язаних з нею прав оцінювачем (експертом з питань оцінки земельної ділянки) із застосуванням сукупності підходів, методів та оціночних процедур, що забезпечують збір та аналіз даних, проведення розрахунків і оформлення результатів у вигляді звіту.

Таким чином для визначення ціни позову позивачу слід надати доказ вартості спірних ділянок, у формі, визначеній чинним законодавством.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22грудня 1995року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про оцінку земель» за результатами бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Отже, позивачу для визначення ціни позову слід долучити до позовної заяви звіт про оцінку вартості майна земельних ділянок з кадастровими номерами :03:007:0482, :03:007:0483, які розташовані у АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна : 224, станом на час звернення до суду, яка підтверджує вартість майна та виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності, що вплине на визначення ціни позову та відповідно на розмір судового збору.

Виходячи з оцінки вартості спірного майна позивачем сплачується, судовий збір відповідно до розрахунку вказаного у п. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який складає на 01.01.2025 року 3208 грн. 00 коп.).

Згідно зі ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких умов, згідно з ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу термін для усунення недоліків, вказаних в ухвалі, та приведення заявлених вимог у відповідність з вимогами процесуального законодавства.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Лопатенко Віктор Вячеславович про витребування майна з чужого незаконного володіння - залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі судді - 10 днів з дня отримання даної ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява відповідно до ст. 185 ч. 3 ЦПК України буде визнана не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud1015/.

Суддя Н.О.Хацько