Справа № 308/3226/21
У Х В А Л А

про розгляд клопотання про заміну сторони правонаступником

та витребування доказів

05 грудня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого-судді Бенца К.К.,

при секретарі Майор Ю.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Баранинської ОТГ Ужгородського району Закарпатської області та ОСОБА_5 про визнання недійсним і скасування рішення виконкому Баранинської сільської ради народних депутатів №9 від 25.02.1997 року та видані на його підставі свідоцтва про право власності, скасування реєстрації свідоцтв про право власності,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Баранинської ОТГ Ужгородського району Закарпатської області та ОСОБА_5 про визнання недійсним і скасування рішення виконкому Баранинської сільської ради народних депутатів №9 від 25.02.1997 року та видані на його підставі свідоцтва про право власності, скасування реєстрації свідоцтв про право власності.

Ухвалою суду від 23.05.2023 року провадження по зазначеній справі було зупинено до залучення до участі у справі правонаступника померлого відповідача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 18.12.2024 року поновлено провадження по даній справі.

12.08.2025 року від представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_6 надійшло клопотання про залучення правонаступника відповідача та витребування доказів.

Клопотання мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер один із відповідачів ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 22.03.2023 року.

Відповідно до довідки № 285 від 24.04.2025 року, виданої виконкомом Баранинської сільської ради в тім, що згідно облікових даних Баранинської сільської ради громадянином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заповіт не складався, не посвідчувався та не є зареєстрованим у Баранинській сільській раді.

Вказує, що відповідно до довідки № 282 від 24.04.2025 року, виданої виконкомом Баранинської сільської ради в тому, що згідно погосподарського обліку на день смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (А/3 № 14 від 22.03.2023 року) був зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , разом з ним в будинку були також зареєстровані та проживали:- ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4 - тітка,- ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 - племінник,- ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_6 - племінник,- ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_7 сестра.

Так, згідно з частиною першою статті 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Таким чином, ОСОБА_7 (як відповідач по справі) входить у другу чергу спадкоємців за законом та вважається такою, що прийняла спадщину.

Водночас зауважує, що відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_8 серії НОМЕР_2 року, актовий запис № 18 від 27.05.2015 року, померлий ОСОБА_3 є батьком малолітньої доньки - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , а матір`ю ОСОБА_9 .

Відповідно до частини першої статті 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Таким чином, на підставі ч. 4 ст. 1268 Цивільного кодексу України малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Так, відповідно до Цивільного кодексу України, перша черга спадкування має пріоритет перед другою чергою. Це означає, що спадок спочатку розподіляється між спадкоємцями першої черги, і лише якщо спадкоємців першої черги немає або вони відмовляються від спадщини, спадок переходить до спадкоємців другої черги.

Вказує, що враховуючи наведені вище обставини, факт смерті відповідача ОСОБА_3 , наявність у нього малолітньої доньки - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , яка відповідно до ч. 1 ст. 1261 Цивільного кодексу України є спадкоємцем першої черги, а також з урахуванням положень ч. 4 ст. 1268 ЦК України, згідно з якими малолітня особа вважається такою, що прийняла спадщину автоматично, незалежно від подання будь-яких заяв, слід дійти висновку, що спадкові права та обов`язки померлого відповідача перейшли саме до вказаної особи.

Законним представником малолітньої ОСОБА_8 відповідно до вимог ст. 242 Цивільного кодексу України та ст. 55 Цивільного процесуального кодексу України є її мати ОСОБА_9 , яка здійснює представництво інтересів дитини без спеціального повноваження. Таким чином, вважає, що саме ОСОБА_9 як законний представник малолітньої спадкоємиці повинна бути залучена до участі у справі як правонаступник померлого відповідача ОСОБА_3 .

Щодо витребування доказів зазначає наступне.

Клопотання мотивує тим, що обставини, які зумовлюють необхідність подання даного клопотання, полягають у тому, що для належного та повного з`ясування всіх фактичних обставин справи, а також для підтвердження або спростування правових підстав заявлених вимог, необхідно отримати достовірну інформацію щодо наявності чи відсутності спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Отримання копій матеріалів спадкової справи дасть можливість встановити, чи вчинялися нотаріальні дії щодо прийняття спадщини, хто із осіб звертався із відповідними заявами, які документи подавалися, та чи є вони належними і допустимими доказами у даному судовому процесі. Відсутність цієї інформації унеможливлює повне та всебічне дослідження обставин, що мають значення для правильного вирішення спору.

Враховуючи, що нотаріус, який відкрив спадкову справу, зобов`язаний встановити повне коло спадкоємців за законом або за заповітом, та має у розпорядженні відповідну інформацію, включаючи документи, що подаються заявниками для оформлення спадкових прав, просить суд витребувати з Ужгородської районної державної нотаріальної контори відповідну інформацію.

З посиланням на викладене просить суд: Витребувати в Ужгородської районної державної нотаріальної контори за кодом (адреса: 88000, Закарпатська область, Ужгородський район, м. Ужгород, вул. Собранецька, буд. 47) інформацію щодо спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , у разі її наявності - надати копію матеріалів спадкової справи; Замінити відповідача - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на правонаступника (спадкоємця): ОСОБА_9 , яка є законим представником (матір`ю) малолітньої ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_10 ; Вказане клопотання просить розглянути без участі позивачів та їх представника.

Сторони в призначене судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України справа розглянута за відсутності всіх учасників справи без фіксування судового засідання технічними засобами.

Суд, дослідивши матеріали справи в межах заявленого клопотання про залучення до участі у справі спадкоємців відповідача ОСОБА_3 дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Ужгород, про що 22.03.2023 року складено відповідний актовий запис №14, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 22.03.2023 року.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_11 в графі «батько» зазначено « ОСОБА_3 », а в графі «мати» зазначено « ОСОБА_9 », що підтверджується даними свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 27.05.2016 року.

Судом встановлено, що згідно довідки № 285 від 24.04.2025 року, виданої секретарем Баранинської сільської ради вбачається, що згідно облікових даних Баранинської сільської ради громадянином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заповіт не складався, не посвідчувався та не є зареєстрованим у Баранинській сільській раді.

Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Відповідно до ч.2 ст.55 ЦПК України усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Процесуальне правонаступництво це перехід процесуальних прав та обов`язків від однієї особи, яка була в процесі стороною або третьою особою, до іншої особи у зв`язку з переходом до неї суб`єктивних матеріальних прав.

Підставою процесуального правонаступництва є наступництво у матеріальних правовідносинах, внаслідок якого відбувається вибуття сторони із спірних або встановлених судом правовідносин майнового, але не особистого характеру. Заміна суб`єктів матеріальних правовідносин можлива внаслідок смерті громадянина, який був суб`єктом таких правовідносин; ліквідації юридичної особи; уступки права чи взяття на себе обов`язку іншої особи.

В позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні. (правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 223/793/17-ц).

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ч.1 ст.1216 ЦК України).

Статтями 1218, 1219 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Відповідно до ч.4 ст. 1268 ЦК України малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Зважаючи на положення чинного законодавства, враховуючи, що відповідач у справі ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , та згідно ст. 1268 ЦК України вбачається, що спадкоємцем після його смерті є його дочка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , суд приходить до висновку про наявність підстав для залучення до участі у справі правонаступника після смерті відповідача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_9 , яка є законим представником (матір`ю) малолітньої ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_10 .

Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що з метою правильного вирішення даного спору є необхідність у залученні правонаступника відповідача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_9 , яка є законим представником (матір`ю) малолітньої ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_10 .

Щодо клопотання про витребування доказів, суд виходить з наступного.

Як вбачається зі змісту ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право подавати клопотання.

Згідно з п.п.7,10 ч.2 ст.197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Стаття 12 ЦПК України встановлює, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно положень ч. ч. 1, 6, 7 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Відповідно до ст.76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно із ст.77 Цивільного процесуального кодексу України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Порядок витребування доказів регламентується ст. 84 ЦПК України, де зазначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Тобто заявляючи клопотання про витребування доказів особа повинна надати відомості про неможливість ним особисто отримати докази по справі. Надати докази вжиття заходів для отримання цього доказу самостійно, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відомості, які можуть становити таємницю вчинення нотаріальних дій, відносяться до охоронюваної законом таємниці, яка міститься, зокрема, в документах.

Відповідно до ст. 8 ЗУ «Про нотаріат» нотаріальна таємниця - сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права і обов`язки тощо.

Положення ст. 81 ЦПК України відображають приватноправові засади змагальності цивільного процесу, відповідно до чого тягар доказування цілком покладається на сторін. У такому контексті зазначений обов`язок із доказування характеризується специфічністю та виникає тоді, коли особа реалізує своє право на судовий захист. При цьому особа наділена правом самостійно обирати коло доказів, на які вона посилається і які подає суду, виходячи із своєї процесуальної заінтересованості та позиції у справі. Поряд із цим, таке право сторони також має свої межі. Тоді, коли особа використовує свої процесуальні права у сфері доказування всупереч їх меті, діє недобросовісно (у тому числі, несвоєчасно розкриває докази, чим перешкоджає іншій стороні повноцінно організувати свій захист), то починає зачіпатися загальний публічно-правовий інтерес в ефективному відправленні правосуддя, що повинно мати наслідком відповідну реакцію суду.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Частиною 4 ст. 83 ЦПК України встановлено, що якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Згідно ч. 5 ст. 83 ЦПК України у випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Крім того, ч. 8 ст. 83 ЦПК України визначено, що докази, не подані у встановлений законом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає обґрунтувала неможливість їх неподання у вказаний строк, з причин, що не залежали від неї.

З врахуванням викладеного, беручи до уваги предмет спору, зміст заявлених позовних вимог, обставини, які входять до предмета доказування та наявні у матеріалах справи докази, зважаючи, що обставини цивільних справ з`ясовуються судом на засадах змагальності, враховуючи неможливість позивача самостійно надати докази, з огляду на значення таких доказів для правильного вирішення справи, суд вважає, що клопотання представника позивача про витребування доказів підлягає до задоволення.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 55, 258-260,353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Залучити до участі у справі правонаступника відповідача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_9 , яка є законим представником (матір`ю) малолітньої ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_10 у справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Баранинської ОТГ Ужгородського району Закарпатської області та ОСОБА_5 про визнання недійсним і скасування рішення виконкому Баранинської сільської ради народних депутатів №9 від 25.02.1997 року та видані на його підставі свідоцтва про право власності, скасування реєстрації свідоцтв про право власності.

Роз`яснити відповідачу ОСОБА_9 , яка є законим представником (матір`ю) малолітньої ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_10 що усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для неї так само, як вони були обов`язкові для особи, яку вона замінила.

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_6 про витребування доказів у справі №308/3226/21 задовольнити.

Витребувати від Ужгородської районної державної нотаріальної контори за кодом (адреса: 88000, Закарпатська область, Ужгородський район, м. Ужгород, вул. Собранецька, буд. 47) інформацію щодо спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та у разі її наявності - надати копію матеріалів спадкової справи.

Зобов`язати надати вищевказані докази до Ужгородського міськрайонного суду в строк до 24 грудня 2025 року.

У разі неможливості надати вищевказані документи повідомити про це Ужгородський міськрайонний суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

Витребувані ухвалою докази направити до Ужгородського міськрайонного суду за адресою м. Ужгород, вул. Загорська, 53, головуюча суддя Бенца К.К. в термін до 24.12.2025 року.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення доказів не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає розгляду справи.

Копію ухвали для її виконання направити на адресу:

- Ужгородської районної державної нотаріальної контори за кодом (адреса: 88000, Закарпатська область, Ужгородський район, м. Ужгород, вул. Собранецька, буд. 47);

Про час і місце наступного судового засідання повідомити учасників справи.

Копію ухвали з судовою повісткою направити учасникам справи.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається ug.zk.court.gov.ua.

Ухвала в частині витребування доказів може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом 15 днів з дня проголошення.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата складання повного тексту ухвали 05.12.2025 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца