Справа № 289/1798/25
Номер провадження 2/289/1209/25
28.11.2025 м. Радомишль
Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:
головуючого судді Сіренко Н.С.,
за участі секретаря судового засідання Василенко О.М .,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач звернулася до суду з вищевказаною позовною заявою, в якій просить суд розірвати шлюб, укладений між сторонами. Свої вимоги мотивує тим, що сімейне життя поступово погіршилося, зникли почуття взаємної любові та поваги, що призвело до фактичного припинення шлюбних відносин. Дітей від даного шлюбу сторони не мають та добровільно через органи ДРАЦС відповідач розривати шлюб не бажає.
Ухвалою судді від 06.10.2025 справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, визначено сторонам строки для подачі відзиву, відповіді на відзив та заперечення (а.с. 18).
В зв`язку із неявкою відповідача проведення судового засідання було відкладено на 28.11.2025, про що повідомлено учасникам справи належним чином.
Водночас, направлена судом відповідачу кореспонденція повернулася до суду з позначкою «адресат відсутній» (а.с. 22, 28).
У постанові Верховного Суду від 11.12.2018 у справі № 921/6/18 наведено позицію, що у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням, зокрема на відсутність (вибуття) адресата, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.
Окрім того, у справі № 911/3142/19 Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, в даному випадку, суду. Обов`язок «повідомити» полягає у тому, щоб інформувати учасника про засідання, а не забезпечити його участь в цьому засіданні (подібна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17.
Позивач в судове засідання не з`явилася, однак звернулася до суду з заявою, в якій просить розгляд справи провести без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та не заперечує щодо заочного розгляду справи (а.с. 23).
Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Відзив на позовну заяву від відповідача до суду не надходив. Також до суду не надходили від відповідача заяви чи клопотання щодо розгляду справи.
З огляду на вказане суд, з урахуванням положень ч. 4 ст. 223, ч. 1 ст. 280, ст. 281 ЦПК України, вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, фіксація судового процесу на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі з 13.03.2024, що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с. 7).
В позові зазначено та не заперечується відповідачем, що сімейне життя між сторонами поступово погіршилося, зникли почуття взаємної любові та поваги, що призвело до фактичного припинення шлюбних відносин, майже рік вони не проживають разом як подружжя, спільного господарства не ведуть, подружні стосунки не підтримують, у кожного окремі бюджети і проживають за різними адресами. Крім того позивач зазначає, що збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам, ці обставини також не заперечуються відповідачем.
Згідно ст. 51 Конституції України та ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді дружини і чоловіка, примушування до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10.12.1948, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
За приписами ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права чоловіка, дружини на свободу та особисту недоторканість.
У відповідності до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Отже, наявність того факту, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, є підставою для повного задоволення позовних вимог.
Керуючись ст. ст. 110, 112, СК України, ст. ст. 2, 12, 13, 81, 89, 258, 259, 263-265, 268, 279, 280-289, 354 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб, укладений між громадянами України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований 13.03.2024 Радомишльським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 20.
Заочне рішення може бути переглянуте Радомишльським районним судом Житомирської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду про розірвання шлюбу, після набрання ним законної сили, надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду може бути оскаржено сторонами до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Наталія СІРЕНКО