Провадження № 2/161/969/25
ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

19 листопада 2025 року м. Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого-судді Пахолюка А.М.,

при секретарі - Корнійчук А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Луцький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини та припинення стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Луцький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (далі - Луцький відділ ДРАЦС у Луцькому районі Волинської області ЗМУ МЮ), про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини та припинення стягнення аліментів.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що він перебував в шлюбі з відповідачем з 16.11.2018 року по 12.12.2022 року. Від спільного сімейного життя сторони мають двох дітей: сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В актових записах про народження дітей позивач записаний батьком.

16.09.2024 року судовим наказом у справі № 161/16947/24 з ОСОБА_1 стягуються аліменти на користь ОСОБА_2 на утримання дітей в розмірі 1/3 частини від заробітку щомісячно.

Вказує на те, що під час чергової словесної суперечки з відповідачем, колишня дружина повідомила йому, що дитина не його і він не являється біологічним батьком. Для того, щоб спростувати всі сумніви, позивач неодноразово звертався до ОСОБА_2 з пропозицією добровільно провести тест на батьківство, який він сам погоджувався замовити і оплатити, одна колишня дружина ігнорувала будь-які спроби провести даний тест, та перешкоджає йому зустрічам з дітьми. У зв`язку з не бажанням відповідача проходити тест на батьківство добровільно, у позивача є всі підстави вважати, що він не є біологічним батьком дитини.

Просить суд, виключити відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 як батька дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з актового запису про народження № 2553 від 02.12.2020 року, складеного Луцьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) та припинити стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 за судовим наказом Луцького міськрайонного суду Волинської області від 16.09.2024 року у справі № 161/16947/24.

Ухвалою суду від 29.10.2024 року відкрито загальне позовне провадження у даній справі та розпочато підготовче провадження у справі.

Ухвалою суду від 04.03.2025 року призначено судово-генетичну експертизу у справі. Провадження у справі зупинено.

Ухвалою суду від 11.08.2025 року поновлено підготовче провадження у справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 09.09.2025 року підготовче судове засідання закрито та призначено справу до судового розгляду.

До початку підготовчого засідання представник позивача подав суду заяву, в якій просить справу слухати у відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримує повністю.

Відповідач у судове засідання не з`явилася по невідомим суду причинам, хоча належним чином була повідомлена про час та місце розгляду справи. Відзиву та будь-яких заяв, клопотань про розгляд справи без її участі на адресу суду не надходило.

Представник третьої особи до судового засідання подав заяву про розгляд справи без його участі. При вирішенні питання покладається на думку суду.

Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.

Суд вважає за можливе слухати справу у відсутності осіб, що не з`явилися по наявним матеріалам справи.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що заочним рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 12.12.2022 року шлюб між сторонами розірвано (а.с. 15-16).

В шлюбі народилося двоє дітей: син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 13-14).

Відповідно до свідоцтва про народження малолітньої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , батьком дитини записано ОСОБА_1 та матір`ю - ОСОБА_2 (а.с. 14).

Із матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_2 змінила прізвище з « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_2 » (а.с.69).

Згідно зі ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це.

Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною.

Відповідно до статті 134 СК України на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження.

Пунктами 2.13, 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства Юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5 встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження.

Європейський суд з прав людини зауважив, що «в ході національного розгляду суд призначив ДНК-тест з метою вирішення цього спору про батьківство. Тест продемонстрував, що відповідач був батьком дитини з ймовірністю 99,99 відсотків. Суд враховує, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (Kalacheva v. Russia, № 3451/05, § 34, ЄСПЛ, від 07 травня 2009 року).

Висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку на підтвердження або спростування батьківства.

Аналогічні правові висновки щодо застосування норм права у спірних подібних правовідносинах викладені у постановах Верховного Суду: від 16 травня 2018 року в справі № 399/1029/15-ц, від 25 серпня 2020 року в справі № 478/690/18, від 15 квітня 2021 року в справі № 645/1098/18 та ряді інших. Для з`ясування факту батьківства необхідним є застосування спеціальних знань, зокрема призначення судово-біологічної (судово-генетичної) експертизи.

Ухвалою суду від 04.03.2025 року у даній справі було задоволено клопотання представника позивача та призначено судово-генетичну експертизу у справі, проведення якої доручено експертам Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (а.с.62).

Однак, згідно повідомлення експерта № СЕ-19/103-25/4207-БД від 04.07.2025 року зазначена ухвала не була виконана та повернута експертною установою без виконання, оскільки, для відбору зразків букального епітелію до експертної установи з`явився лише позивач ОСОБА_1 , а відповідач з дитиною не з`являлися, відтак відбір порівняльних зразків евищезазначених осіб не проводився (а.с.104-105).

Відповідно до ст. 109 ЦПК у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Судом встановлено, що відповідач, яка була достовірно обізнана про дату, час та місце проведення судово-генетичної експертизи, не з`явилась для забору біологічних зразків, що свідчить про її ухилення від проведення зазначеної експертизи з метою встановлення істини у справі.

Відтак, не з`явлення ОСОБА_2 до експертної установи для відібрання біологічних матеріалів для проведення судово-генетичної експертизи, суд розцінює це як ухилення від проведення зазначеної експертизи з метою встановлення істини у справі, що свідчить про її небажання отримати точні висновки щодо походження дитини на спростування доводів позивача.

При застосуванні норми права до спірних правовідносин, суд ураховує висновки щодо застосування норми статті 109 ЦПК України у подібних правовідносинах, викладені в постановах Верховного Суду від 16 жовтня 2019 року у справі № 149/2562/18 та від 25 серпня 2020 року № 478/690/18 про те, що «тест ДНК (судово-медична (молекулярно-генетична) експертиза) станом на сьогоднішній день є єдиним методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини. Доказова цінність такого тесту переважає будь-який інший доказ на підтвердження, або оспорення кровного споріднення та має вирішальне значення у вирішенні спору даної категорії справ»; «у разі не доведення відповідачем наявності поважних підстав, які перешкоджали їй з`явитися разом з дитиною до експертної установи для забору відповідних зразків її та дитини, надають суду можливість визнати факт, який відповідачем (її представником) заперечується».

Оскільки відповідач ухилилась від проведення експертного дослідження, суд, керуючись ст. 109 ЦПК України, дійшов висновку про визнання факту, для доведення якого призначалась судово-генетична експертиза, а саме - про відсутність кровного споріднення ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та вважає, що за таких обставин, позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню.

Відповідно до п.п.20 п.1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Відповідно до п.2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану є підставою для внесення таких змін.

Відповідно до ст. 134 СК України, на підставі заяви осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження.

Згідно з ч. 2 ст. 188 СК України батьки можуть бути звільнені від обов`язку утримувати дитину тільки за рішенням суду.

Відповідно до ч. 2 статті 197 Сімейного кодексу України за позовом платника аліментів суд може повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості за аліментами, якщо вона виникла у зв`язку з його тяжкою хворобою або іншою обставиною, що має істотне значення.

Виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини у зв`язку з тим, що ця особа не є біологічним батьком дитини, є обставиною, яка припиняє обов`язок утримання дитини з боку особи, яка була зазначена у свідоцтві про народження, як батько.

Наслідком ухвалення судом рішення про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про позивача як батька дитини є, зокрема, відсутність у позивача від самого початку існування спірних правовідносин обов`язку утримання дитини, адже за змістом положень статті 180 СК України обов`язок утримання дитини несуть лише її батьки. Аліментний обов`язок позивача був заснований на факті батьківства, а виключення відомостей про батька з актових записів про народження дітей у зв`язку з тим, що позивач не є біологічним батьком дітей, підтверджує, що позивач не є (і, відповідно ніколи не був) батьком дітей. Отже, виключення запису про батьківство позивача є обставиною, що має істотне значення в розумінні 197 СК України, і відповідно, є підставою для звільнення його від сплати заборгованості за аліментами, яка утворилась за період, коли він був записаний батьком дітей.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 21 липня 2021 року в справі № 477/1165/20.

Отже, з врахуванням вищенаведеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача щодо виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини та про припинення стягнення аліментів на утримання дитини є підставними та підлягають до задоволення.

Відповідно до п. 1 ч.2 ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача, а тому слід стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати в розмірі 2422,40 грн.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 27, 77, 81, 109, 263-265, 280, 354 ЦПК України, на підставі ст.ст. 134, 136, 188, 197 СК України, , суд, -

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.

Виключити відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 як батька дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з актового запису про народження № 2553 від 02.12.2020 року, складеного Луцьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів).

Припинити стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_8 аліментів на утримання малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що стягуються згідно судового наказу Луцького міськрайонного суду Волинської області від 16.09.2024 року у справі № 161/16947/24.

Стягнути з ОСОБА_8 на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять два) грн. 40 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене до Волинського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач - ОСОБА_8 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 ;

Третя особа - Луцький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, , адреса місцезнаходження: 43026, м. Луцьк, проспект Соборності, 18.

Повний текст судового заочного рішення складено 19 листопада 2025 року.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області Пахолюк А.М.