У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" жовтня 2025 р. місто Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Лазоренко Н.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, клопотання представника відповідача - адвоката Короєд С.О. про призначення судових експертиз, заявлене в межах розгляду цивільної справи за позовом Київської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів в розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою,

в с т а н о в и в:

Київська міська рада звернулася до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 з вимогою: «Стягнути з ОСОБА_1 на користь Київської міської ради безпідставно збережені кошти в розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою площею 0,4589 га, кадастровий номер :66:169:0019 на АДРЕСА_1 за період з 23 грудня 2021 по 51 травня 2025 року у сумі 2058 047, 94 гривні»

31 липня 2025 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за позовом Київської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів в розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою, та призначено розгляд справи у порядку загального позовного провадження до підготовчого судового засідання.

Завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. ( ст. 189 Цивільного процесуального кодексу України)

25 серпня 2025 року (вх№49703) до суду надійшов відзив на позов, поданий представником відповідача - адвокатом Короєд С.О. , разом з клопотаннями про призначення судової земельно-технічної експертизи, долучене до справи а.с. 87-88, та призначення судової оціночно-земельної експертизи, долучене до справи а.с. 90-91, проведення заявлених експертиз просив доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, оплату за проведення експертизи покласти на відповідача, на вирішення експертів поставити наступні питання:

з метою проведення судової земельно-технічної експертизи надати висновок, який розмір земельної ділянки необхідний для обслуговування об`єктів нерухомого майна (реєстраційний номер 000), розташований за адресою: АДРЕСА_2 , а саме - майнового комплексу загальною площею 2684 кв.м, включає нежитлову будівлю літер «З»-889, 8 кв.м, нежитлову будівлю літера «2Л»-435, 4 кв.м, нежитлову будівлю літера «2И»-1143, 0 кв.м, нежитлову будівлю літера «2К»-187, 4 кв.м, нежитлову будівлю літера «2М»-28,3, 4 кв.м,

з метою проведення судової оціночно-земельної експертизи надати висновок, який розмір нормативно грошової оцінки земельної ділянки кадастроквий номер :66:169:0019 площею 0,4589 га, кадастровий номер :66:169:0019 на АДРЕСА_1 за період з 23 грудня 2021 по 51 травня 2025 року у сумі 2058 047, 94 гривні»

Представником відповідача - адвокат Короєд С.О. в судовому засіданні просив заявлені клопотання про призначення судових експертиз задовольнити.

Представник позивача Поліщук М.В. ва судовому засіданні висловила свої заперечення щодо підстав для призначення в межах даного спору судових експертиз, вважає заявлені клопотання безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

Вислухавши думку сторони цивільного процесу, оцінивши наведені представником відповідача підстави для призначення судових експертиз, суд приходить до наступних висновків.

За змістом положень ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Статтею ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, як серед іншого, висновками експертів.

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства. ( ст.1 Закону України «Про судову експертизу»)

Висновок експерта - докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. ( ч.1 та ч.2 ст.102 Цивільного процесуального кодексу України).

У відповідності до п.п.1.2.2., 1.2.4. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, основними видами (підвидами) експертизи є, зокрема: інженерно-технічна: оціночно-будівельна, оціночно-земельна; товарознавча: автотоварознавча.

Відповідно до положень частини першої статті 103 Цивільного процесуального кодексу України суд призначає експертизу за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами(стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Виходячи з положень статті 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі з`явлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Як роз`яснено у п. п. п. 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернути увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

З огляду на вказане, подання лише однією із сторін у справі клопотання про призначення експертизи судом, при умові, що у справі немає потреби встановити одну із обов`язкових наведених вище обставин, є правом, а не обов`язком суду.

Отже одна із визначених ст. 103 ЦПК України необхідних умов для призначення експертизи у справі судом у даному випадку відсутня.

Так, відповідно до ч.1 ст.10 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», оцінка майна проводиться на підставі договору між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна.

Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до вимог чинного закону, судова експертиза призначається для з`ясування обставин, що мають значення по справі і потребують спеціальних знань, виходячи з предмету позову.

Є неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, виходить за межі предмету доказування, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

Виходячи із суб`єктивного складу сторін та предмету позову, зміст клопотання та перелік питань, які представник відповідача просить поставити перед експертом, суд дійшов висновку про відсутність підстав для призначення судової земельно-технічної експертизи та оціночно-земельної експертизи, оскільки представником відповідача не наведено ґрунтовних підстав для призначення такого виду експертизи, виходячи з характеру спірних відносин та предмету доказування, обмежившись у прохальній частині клопотання вимогою до суду призначити судову експертизу, у клопотанні відсутнє посилання на обсяг доказів, які мають бути надані експерту для проведення експертного дослідження, та документи, в яких зафіксовано вихідні дані, необхідні для вирішення поставленого питання, що є окремим предметом дослідження в межах розгляду цивільної справи.

У свою чергу, інші учасники справи клопотань про призначення у справі експертизи не заявляли. Крім того, у даному випадку відсутня одна із обов`язкових умов для призначення експертизи судом в обов`язковому порядку.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до положення ч. 5 ст. 12 ЦПК України, яка також покладає і на суд певні обов`язки зі створення для сторін змагального процесу, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджає про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Призначення судової експертизи як процесуальна дія суду, яка у будь-якому випадку збільшує строк розгляду справи, що, відповідно, може мати наслідком порушення прав і охоронюваних законом інтересів учасників справи, має бути обґрунтованим. При цьому призначення судової експертизи з порушенням зазначених вимог має наслідком безпідставне збільшення строку розгляду справи, тобто вихід за межі розумного строку розгляду справи, що суперечитиме ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У пункті 74 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" зазначено, що "розумний строк" провадження має бути оцінений відповідно до обставин справи та наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника та компетентних державних органів, а також важливість предмета спору для заявника.

За наведених обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволенні клопотання представника відповідача - адвоката Короєд С.О. про призначення судової земельно-технічної експертизи та оціночно-земельної експертизи.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 103, 105, 113, 252, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника відповідача - адвоката Короєд С.О. про призначення судової земельно-технічної експертизи, долучене до справи а.с. 87-88. - залишити без задоволення.

Клопотання представника відповідача - адвоката Короєд С.О. про призначення судової оціночно-земельної експертизи, долучене до справи а.с. 90-91. - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили в момент її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду. (ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України)

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

С у д д я