Справа № 215/7837/24
У Х В А Л А

20 листопада 2025 року місто Кривий Ріг

Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Данилевського М.А., за участю секретаря судового засідання Уварової Л.І., розглянувши в порядку ч.2 ст.247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу в місті Кривому Розі у зв`язку з неявкою всіх учасників процесу клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Лісового Дениса Олександровича про призначення експертизи у справі за позовом Криворізької міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів,

В С Т А Н О В И В:

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Лісовий Д.О. заявив клопотання про призначення експертизи. В обґрунтування клопотання зазначає, що для повного, всебічного та об`єктивного вирішення спору доцільно провести судово-економічну експертизу щодо реальності розрахунку заборгованості в основу яких покладена технічна документація із нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу 2020 року. На думку представника відповідача експертний висновок буде додатковим доказом по справі, що спростовує позицію позивача. Врахування висновків експертизи також дасть змогу забезпечити право кожної сторони на отримання доказів по справі та забезпечити принцип рівності сторін перед законом і судом для остаточного рішення у цивільній справі. Завданням цивільного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Тобто, виходячи з цієї норми, в першу чергу, суд має справедливо, тобто з дотриманням принципу верховенства права, вирішити господарський спір. Відхилення даного клопотання фактично позбавить Відповідача можливості спростувати позицію Позивача яка ґрунтується лише на тих доводах, що рішення №523 від 26.05.2021р. «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривий Ріг» відповідає вимогам законодавства. Чисельна практика Верховного суду свідчить про те, що якщо не зважаючи на заявлене клопотання про проведення судової експертизи, суд відмовляє у призначенні експертизи, то це вважається порушенням принципу змагальності процесу і може призвести до не обґрунтованого вирішення справи, наслідком чого є повернення справи на повторний розгляд. Відповідно до ст. 103, 104 ЦПК України, Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів. Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Додатково, вважає за необхідне звернути увагу на положення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), згідно з якою дійсно, одним із завдань судочинства є і своєчасний розгляд справи. Однак, Конвенція в першу також гарантує «процесуальну» справедливість розгляду справи, а вже потім дотримання розумного строку, що на практиці розуміється як змагальні провадження, у процесі яких у суді на рівних засадах заслуховуються аргументи сторін, справедливість проваджень завжди оцінюється їх розглядом в загалом для того, щоб окрема помилка не порушувала справедливість усього провадження. З огляду на практику ЄСПЛ, суд не вправі допустити юридичну помилку виключно з метою дотримання розумного строку розгляду справи, так як в такому разі не буде досягнуто завдання судочинства, а рішення суду не буде відповідати критеріям законності. Зміст справедливого судового розгляду включає основоположне право на змагальні провадження. Бажання зекономити час і прискорити провадження не обґрунтовує невиконання такого фундаментального принципу, як право на змагальні провадження. В той же час обґрунтованість тривалості проваджень повинна бути оцінена з урахування наступних критеріїв, заснованих практикою Суду: складність справи, внесок заявника і відповідних органів влади, а також предмет спору. Вона може стосуватись, наприклад, втручання декількох сторін у справу або різноманітних доказів, що мають бути досліджені. Складність національних проваджень може виправдати їх тривалість. З огляду на вищевикладене, враховуючи предмет та підстави позову, з метою забезпечення принципу змагальності в даній справі необхідно вирішити питання щодо призначення судової економічної експертизи. Враховуючи викладене, представник відповідача з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи просив призначити по даній справі судову економічну експертизу, на вирішення судової економічної експертизи можливо поставити наступні питання: чи підтверджується документально заявлений у позовних вимогах позивача розмір заборгованості? Чи підтверджуються документально вихідні дані, первісна та відновна вартість основних фондів, що була надана комунальними підприємствами міста для розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рога 2020 року? Якими документами підтверджуються вихідні дані, первісна та відновна вартість основних фондів, що була надана комунальними підприємствами міста для розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рога 2020 року? Чи вірно визначена нормативна грошова оцінка земельної ділянки в частині визначення факторів, які впливають на визначення коефіцієнту, який характеризує місце розташування земельної ділянки?

Представник позивача щодо задоволення клопотання заперечив, зазначивши зокрема, що статтею 1 Закону України "Про судову експертизу" визначено, що судовою експертизою є дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду. Як роз`яснено у пункті 2 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 №4 "Про деякі питання практики призначення судової експертизи", судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань (ч. 2 ст. 102 ЦПК України). Як вбачається з поданого клопотання, представник відповідача просить призначити судову експертизу з питань землеустрою та поставити на вирішення експерта питання: - Чи підтверджується документально заявлений у позовних вимогах позивача розмір заборгованості? - Чи підтверджуються документально вихідні дані, первісна та відновна вартість основних фондів, що була надана комунальними підприємствами міста для розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рога 2020 року? - Якими документами підтверджуються вихідні дані, первісна та відновна вартість основних фондів, що була надана комунальними підприємствами міста для розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рога 2020 року? - Чи вірно визначена нормативна грошова оцінка земельної ділянки на підставі технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рога в частині визначення факторів, які впливають на визначення коефіцієнту, який характеризує місце розташування земельної ділянки?

Представник позивача зауважив, що зважаючи на заявлені міською радою позовні вимоги, представником відповідача не обґрунтовано необхідності та доцільності призначення експертизи з огляду на предмет доказування у даній справі. Крім того, заявник не навів обставин, які будуть встановлювати, спростовувати обставини, що входять до предмету доказування у даній справі та є такими, що викликають сумнів і потребують спеціальних знань. За сталою практикою Верховного Суду (зокрема у постанові Верховного Суду від 05.08.2022 у справі №922/2060/20) для вирішення спору щодо стягнення з власника об`єкта нерухомого майна безпідставно збережених коштів на підставі положень статей 1212- 1214 ЦК України за фактичне користування без належних на те правових підстав земельною ділянкою комунальної власності, на якій цей об`єкт розташований, необхідно, насамперед, з`ясувати: 1) фактичного користувача земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цих ділянок зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування ділянками у відповідний період, або наявність правової підстави для використання земельної ділянки у такого фактичного користувача; 2) площу земельної ділянки; 3) суму, яку мав би отримати власник земельної ділянки за звичайних умов, яка безпосередньо залежить від вартості цієї ділянки (її нормативно-грошової оцінки); 4) період користування земельною ділянкою комунальної власності без належної правової підстави. Отже, встановлення саме таких обставин входить до предмета доказування у межах вирішення спору у цій справі, а аж ніяк не перевірка Технічної документації про нормативно грошову оцінку земель міста Кривого Рогу. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23.05.2018 у справі №629/4628/16-ц дійшла висновку, що обов`язковими для визначення орендної плати є відомості у витягах з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, про що також наголошено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.02.2019 у справі № 320/5877/17 (п.71). А отже, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є належним та допустимим доказом, що підтверджує дані про нормативну грошову оцінку. Подібна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.03.2020 у справі №917/353/19. А відтак, суд має можливість самостійно, враховуючи наявні в матеріалах справи витяги з нормативної грошової оцінки земельних ділянок перевірити на правильність наданий позивачем розрахунок сум заявлений до стягнення, що у свою чергу нівелює необхідність призначення в цій частині судової експертизи так як спеціальні знання для цього не потрібні. Щодо інших заявлених представником відповідача питань, слід зазначити, що вони не входять до предмету доказування в рамках даного спору, ба більше їх вирішення віднесено саме до експертизи з питань землеустрою. Відповідно до пункту 7.1, розділу ІІ, Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказам Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, визначення відповідності виконаної нормативної грошової оцінки земель вимогам нормативно-правових актів віднесено до завдань експертизи з питань землеустрою. Окрім того, частиною першою статті 23 Закону України "Про оцінку земель" передбачено, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Діяльність органів місцевого самоврядування регулюється Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні", який відповідно до Конституції України визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування. Відповідно до частини першої статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", місцева рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Відповідно до статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування. Отже, до нормативно-правових актів відносяться прийняті уповноваженими органами акти, які встановлюють, змінюють норми права, носять загальний чи локальний характер, розраховані на невизначене коло осіб та застосовується неодноразово. Даний висновок узгоджується із правовою позицією, що міститься у постановах Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі №522/22780/16-а, від 26 листопада 2019 року у справах №826/4630/18 та №183/6195/17, від 11 грудня 2019 року у справі №369/7296/16-а, від 21 грудня 2019 року у справі №826/14366/15, від 04 березня 2020 року №450/1236/17. А відтак, рішення Криворізької міської ради Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу є нормативно-правовим актом, що за своїм характером може поширювати свою дію на невизначене коло осіб, а його прийняття належить до повноважень Криворізької міської ради за результатами розгляду технічної документації, складеної уповноваженими особами. (висновок, викладений у постанові Третього апеляційного адміністративного суду від 08.11.2024 по справі №160/3848/24). При цьому, оскарження означених рішень міської ради віднесено виключно до адміністративного судочинства України. З огляду на викладене, враховуючи що питання поставлені Відповідачем до експерта не пов`язані з предметом доказування у даній справі та не спрямовані на з`ясування обставин, що мають значення для справи.

Розглянувши клопотання представника відповідача, заслухавши думку учасників справи суд дійшов наступних висновків.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( ч.1 ст. 2 ЦПК України ).

Суд при розгляді справи керується принципом верховенства права, розглядаючи справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та застосовуючи при розгляді справ, зокрема,Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права ( ч.1,2 та 4 ст. 10 ЦПК України ).

На підставі ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до вимог ч.2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Докази як будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи , у відповідності до ч.2 ст. 76 ЦПК України, встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Частинами 4, 5 ст. 103 ЦПК України передбачено, що питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Таким чином, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

У даному випадку позовні вимоги Криворізької міської ради обґрунтовуються стягненням безпідставно набутих коштів з відповідачем за користування земельною ділянкою на підставі нормативної грошової оцінки землі, якою фактично користується відповідач, на підставі рішення Криворізької міської ради №523 від 26.05.2021 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу». Вказане рішення міської ради є чинним на момент розгляду справи, не визнано нечинним чи протиправним, законність цього рішення є предметом перевірки в адміністративному провадженні Дніпровського окружного адміністративного суду (справа № 160/25282/24). Крім того, суд констатує, що відповідно до ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Виходячи з викладеного вище, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання представника відповідача про призначення експертизи.

Керуючись статтями 103, 110, 259 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Лісового Дениса Олександровича про призначення експертизи у справі за позовом Криворізької міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути викладені в апеляційній скарзі на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 01 грудня 2025 року.

Суддя