Справа № 677/2063/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 листопада 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа - Краматорська міська рада Донецької області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу,-

ВСТАНОВИВ:

До Красилівського районного суду Хмельницької області надійшла спільна заява ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про встановлення фактів належності заявникам свідоцтва про право власності на житло, видане Краматорським міськвиконкомом на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвалою Красилівського районного суду Хмельницької області від 24.10.2025 заяву ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , заінтересована особа Краматорська міська рада Донецької області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу прийнято до розгляду. Вимоги заяви ОСОБА_4 , заінтересована особа Краматорська міська рада Донецької області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу - виділено в самостійне провадження та повернуто заявнику ОСОБА_4 . Вимоги заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа - Краматорська міська рада Донецької області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу - виділено в самостійне провадження та надіслано за підсудністю до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Загорська, 53).Ухвалою Індустріального суду міста Дніпра від 26 червня 2025 року вказана позовна заява правлена за підсудністю до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21 листопада 2025 року, вказану заяву залишено без руху із зазначення недоліків які слід усунути, а саме вказано на те, що:

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ч. 1, 3 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

Відповідно до ч.2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно ч.ч. 1,2ст. 318 ЦПК України, у заяві повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт.

До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

У ч. 4 ст. 294 ЦПК України визначено, що справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

До заінтересованих осіб належать особи, які беруть участь у справі та мають у ній юридичну заінтересованість. Коло заінтересованих осіб визначається взаємовідносинами із заявником у зв`язку з обставинами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їх права та обов`язки. Участь у справі цих осіб зумовлюється тим, що із установленням окремих обставин заявник може реалізувати свої права у правовідносинах, у яких беруть участь і заінтересовані особи. Для цих осіб характерним є те, що їхні суб`єктивні права та обов`язки мають юридичний зв`язок із суб`єктивними правами і обов`язками заявників.

До заінтересованих осіб не можуть бути віднесені органи державної влади та місцевого самоврядування та інші організації, яким закон надає право засвідчити певний юридичний факт, але своєчасно цього не було здійснено, хоча така можливість не втрачена (наприклад, відмова нотаріальної контори засвідчити факт і час пред`явлення документа).

Такі організації не є заінтересованими особами тому, що вони не визначають правових наслідків цього юридичного факту, а лише засвідчують, реєструють його.

У пункті 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" вказується, що для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справ про встановлення фактів, які мають юридичне значення, у кожній справі після її порушення суддя зобов`язаний провести підготовчі дії, зокрема з`ясувати, які фізичні особи чи організації можуть бути заінтересовані у вирішенні даної справи і підлягають виклику в судове засідання, у необхідних випадках запропонувати заявнику та заінтересованим особам подати додаткові докази на підтвердження заявлених вимог чи заперечень проти них.

Залежно від мети встановлення фактів заінтересованими особами в цих справах можуть бути, наприклад, відділи соціального захисту населення - у справах про встановлення факту перебування на утриманні особи, яка померла, для призначення пенсії заявникові; інші спадкоємці - у справах про встановлення факту прийняття спадщини; органи внутрішніх справ - у справах про встановлення факту родинних відносин для вирішення питання про належність до громадянства.

Зі змісту заяви що надійшла до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області вбачається, що заявниками по справі є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , зацікавлена організація: Краматорська міська рада Донецької області.

При цьому, як вбачається зі змісту ухвали Красилівського районного суду Хмельницької області від 24.10.2025 вимоги заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа - Краматорська міська рада Донецької області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу - виділено в самостійне провадження та надіслано за підсудністю до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Відповідно до прохальної частини заяви заявники просять: встановити факт належності правовстановлюючого документу, визнавши, що Свідоцтво про право власності на житло видане 29.01.1998 року Краматорським міськвиконкомом на квартиру АДРЕСА_1 на ім`я ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 і ОСОБА_1 належить саме заявникам ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 і ОСОБА_1 .

Водночас, згідно вказаної ухвали Красилівського районного суду Хмельницької області, до Ужгородського міськрайонного суду направлено виключно вимоги заяви ОСОБА_4 , заінтересована особа - Краматорська міська рада Донецької області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу.

В якості зацікавленої організації вказано: Краматорську міську раду Донецької області, тоді як відповідно до ч.ч. 3,4 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

З огляду на вказане заявнику вказано на необхідність привести у відповідність заяву про встановлення належності правовстановлюючого документу, зокрема щодо кола учасників справи, а також щодо вимог заяви, з урахуванням ухвали від 24.10.2025 Красилівського районного суду Хмельницької області.

Також вказано на те, що заявнику слід усунути зазначені недоліки та подати до суду заяву про встановлення факту належності правовстановлюючого документу у новій редакції з дотриманням вимог цивільного процесуального законодавства.

Для усунення недоліків заявнику надано строк, а саме: п`ять днів з дня вручення копії ухвали.

Вказана ухвала направлена заявнику.

27.11.2025 зареєстровано в суді заяву заявника від 26.11.2025 сформовану в системі «Електронний суд» про усунення недоліків, зі змісту яких слідує, що ОСОБА_1 , подає заяву в новій редакції до суду, де зазначає підстави для звернення до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення. Зазначає, що ним не подано іншої заяви до цих же зацікавлених організацій з тим самим предметом та з тих самих підстав. Де вказується зацікавленими особами Реестраційний відділ Красилівської міської ради Хмельницької області та Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень виконавчого комітету Ужгородської міської ради. При цьому до вказаних заяв додано виключно довідку ВПО.

Інших заяв та клопотань, в тому числі і про надання додаткового строку для усунення недоліків до суду не подано.

Вивчивши, матеріали заяви, заяву подану на виконання вимог ухвали суду від 21.11.2025 року, документи, що додані до неї, вбачається, що заявником не усунено недоліки на які вказано в ухвалі про залишення заяви без руху в повній мірі.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Разом із тим, доводи заявника у заяві про усунення недоліків, не є підставою для висновку про те, що усунуто в повній мірі недоліки на які було вказано в ухвалі про залишення заяви без руху.

В частині невідповідності вимогам заяви ЦПК України, а саме необхідності привести у відповідність заяву про встановлення належності правовстановлюючого документу, зокрема щодо кола учасників справи, а також щодо вимог заяви, з урахуванням ухвали від 24.10.2025 Красилівського районного суду Хмельницької області, заявником не усунуто. В поданій заяві до суду не наведено доводів в частині залучення в якості зацікавленої сторони Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень виконавчого комітету Ужгородської міської ради та не залучення в якості заінтересованих осіб ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які вказані як співвласники нерухомого майна.

Поряд з цим, заявник, подаючи до суду заяву про виправлення недоліків заяви, яка фактично є заявою в новій редакції, долучає таку в одному екземплярі та не надає доказів надіслання копії таких заінтересованим особам.

Частина 1 ст.177ЦПК України передбачає, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 43 ЦПК України, процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

В матеріалах справи відсутні докази направлення заінтересованим особам по справі копії заяви з додатками.

Таким чином станом на станом на 28.11.2025 року, недоліки на які вказано в ухвалі про залишення заяви без руху заявником не усунуті.

Отже, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі "Круз проти Польщі" від 19.06.2001 року. У вказаному рішенні зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

В той же час, варто зазначити, що повернення заяви, відповідно до ч. 6,7 ст. 185 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, так як після усунення вказаних недоліків заявник має право повторно звернутися до суду із вказаною заявою в порядку передбаченому процесуальним законодавством до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 185, 258-260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - Краматорська міська рада Донецької області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу,- вважати неподаною і повернути заявникові.

Роз`яснити позивачеві, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання) безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена удень її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош