провадження 2/287/1355/25
Справа № 287/2647/25
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2025 року м. Олевськ

Суддя Олевського районного суду Житомирської області Нижник Г.П., вирішуючи питання про відкриття провадження по цивільній справі та ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 , до Територіальної громади в особі Коростенської міської ради Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

До Олевського районного суду Житомирської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 , до Територіальної громади в особі Коростенської міської ради Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана судді Нижнику Г.П.

Перевіривши позовну заява на відповідність вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України суд дійшов до наступних висновків.

Згідно з ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі судом встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України, а саме: невірно зазначено назву відповідача, оскільки за вказаним кодом зареєстрована юридична особа Коростенська міська рада, тому в цій частині потрібно уточнити.

Крім того, суд звертає увагу позивача на те, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Подібні висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18), від 15 січня 2020 року у справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св19), від 20 грудня 2021 року у справі № 502/1603/18 (провадження № 61-10329св21), від 24 травня 2023 року у справі № 291/559/21 (провадження № 61-4425св23) та інших.

Тобто, належними відповідачами у справах про визнання права власності на спадкове майно є спадкоємці які прийняли спадщину, а у випадку відсутності таких територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (відповідні сільські, селищні, міські ради).

Однак, відповідачем помилково до участі в справі в якості відповідача залучено Територіальну громаду в особі Коростенської міської ради Житомирської області, яка не є юридичною особою.

Таким чином, належним відповідачем по даній справі має бути не територіальна громада, а відповідний орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Поряд із цим, як зазначає Європейський суд з прав людини, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету. Також Європейський суд з прав людини зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі «Жоффре де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992).

Таким чином, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суд, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання заявником умов реалізації права на звернення до цього суду з заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 185, 260, 261, 293 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 до Територіальної громади в особі Білокоровицької сільської ради Коростенського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху, для усунення недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заява буде вважатись не поданою та повертається заявникам зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Г. П. Нижник