Придніпровський районний суд м.Черкаси
Номер провадження 2/711/4698/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01 грудня 2025 року м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Петренко О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Черкаської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

19 листопада 2025 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Глембоцька Катерина Олександрівна, звернулися до Придніпровського районного суду м. Черкаси з вказаною позовною заявою, в якій просять суд:

-визнати за ОСОБА_1 право власності на частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування;

-визнати за ОСОБА_2 право власності на частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 листопада 2025 року означеній позовній заяві присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 711/10965/25 та визначено головуючим суддею (суддею-доповідачем) Петренка О.В.

У період часу з 24 листопада до 28 листопада 2025 року включно головуючий суддя підвищував кваліфікацію в Національній школі суддів України.

Суддя, перевіривши матеріали позовної заяви на їх відповідність вимогам ЦПК України, встановив таке.

Згідно п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

У п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України визначено, що ціна позову визначається, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Зі змісту позовної заяви суддя встановив, що позивачами ціна позову визначена в сумі 291 420 грн.

У цьому контексті суддя звертає увагу позивачів, що 291 420 грн це ціна спірної квартири станом на 24 травня 2024 року, що зазначена фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 та відображена у висновку, що долучений позивачами до матеріалів позовної заяви.

Проте п.2 розділу IV «Порядок реєстрації звіту про оцінку в Єдиній базі та внесення інформації зі звіту про оцінку до Єдиної бази» Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України 17 травня 2018 року № 658 (у редакції наказу Фонду державного майна України від 12 січня 2021 року № 24) передбачено, що строк дії звіту про оцінку не може перевищувати шість місяців з дати оцінки, про що зазначається в такому звіті.

У зв`язку з цим, ФОП ОСОБА_3 як суб`єкт оціночної діяльності у висновку про ринкову вартість квартири АДРЕСА_1 , у розділі «Термін дії оцінки», зазначила про те, що результат оцінки дійсний протягом 6 місяців з дати оцінки за умови відсутності різких змін соціально-економічної ситуації в Україні.

Таким чином, висновок суб`єкта оціночної діяльності про ринкову вартість об`єкту нерухомості, що був використаний позивачами для визначення ціни позову апріорі нечинний, оскільки після складення означеного висновку, станом на день звернення до суду з позовною заявою, минуло вже майже півтора роки, а максимальний строк дії оцінки про ринкову вартість нерухомого майна 6 місяців.

Частинами 1,3,4 ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що Оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна.

Проте матеріали позовної заяви не містять доказів на підтвердження дійсної вартості спірного об`єкту нерухомості на день пред`явлення позову.

Відтак позивачам, відповідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, необхідно зазначити відомості про дійсну вартість частки спірного об`єкту нерухомості, право власності на яку позивачі просять суд визнати за ними, станом на день звернення з позовом до суду, не зазначення якої ускладнює як визначення дійсної ціни позову, так і виду позовного провадження (спрощене чи загальне), в якому слід здійснювати розгляд позовної заяви.

Підсумовуючи викладене, суддя дійшов висновку, що позивачам необхідно визначити ціну позову, виходячи з дійсної вартості нерухомого майна (квартири АДРЕСА_1 ), право власності на яку позивачі просять суд визнати за ними в рівних частках в порядку спадкування після смерті матері, яку і зазначити в позовній заяві, а її докази надати суду.

З метою усунення означених недоліків позовної заяви позивачам необхідно подати позовну заяву в новій редакції, в якій зазначити ціну позову з призми дійсної вартості майна, яку визначити в порядку, передбаченому Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» з наданням суду відповідних засобів доказування.

Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 7 ст.6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

У зв`язку з цим, у випадку, якщо ціна позову, що буде визначена після встановлення вартості спірного нерухомого майна, перевищуватиме розмір судового збору, що сплачений позивачем ОСОБА_2 за подання позовної заяви за вимогу майнового характеру (1457,10 грн), то необхідно також цьому учаснику справи надати квитанцію про доплату судового збору за вимогу майнового характеру з призми ціни позову (1% від вартості частини квартири АДРЕСА_1 , але не менше 1211,20 грн та не більше 15140 грн), що буде відповідати розміру тієї частки нерухомого майна, право власності на яку позивач ОСОБА_2 просить суд визнати за нею в порядку спадкування з урахуванням уже сплаченого розміру судового збору за означену позовну вимогу в сумі 1457,10 грн, або належним чином завірені документи, що надають право позивачу ОСОБА_2 бути звільненою від сплати судового збору, перелік яких викладений у ч.1 ст.5 Закону «Про судовий збір».

Відтак, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст.175 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 ст.185 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суддя дійшов висновку про необхідність залишити позовну заяву без руху та запропонувати позивачам усунути її недоліки шляхом надання до суду:

1) позовної заяви в новій редакції, в якій зазначити ціну позову з призми вартості нерухомого майна (квартири АДРЕСА_1 ), яку визначити в порядку, передбаченому Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», станом на час звернення з позовом до суду, а також зазначити в позовній заяві в новій редакції докази, що підтверджують вказану обставину (висновок оцінювача, звіт оцінювача, висновок експерта тощо);

2) у випадку, якщо ціна позову, що буде визначена після встановлення вартості спірного нерухомого майна, перевищуватиме розмір судового збору, що сплачений позивачем ОСОБА_2 за подання позовної заяви, то позивачу ОСОБА_2 необхідно також надати квитанцію про доплату судового збору за вимогу майнового характеру з призми ціни позову (1% від вартості частини квартири АДРЕСА_1 , але не менше 1211,20 грн та не більше 15140 грн), що буде відповідати розміру тієї частки нерухомого майна, право власності на яку позивач ОСОБА_2 просить суд визнати за нею в порядку спадкування з урахуванням уже сплаченого розміру судового збору за означену позовну вимогу в сумі 1457,10 грн, або належним чином завірені документи, що надають право позивачу ОСОБА_2 бути звільненою від сплати судового збору, перелік яких викладений у ч.1 ст.5 Закону «Про судовий збір».

Позовна заява в новій редакції підлягає подачі до суду у кількості екземплярів, що відповідає кількості учасників справи та один екземпляр для суду, тобто у двох екземплярах.

Керуючись ст.175, 176, 177, 185, 259, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Черкаської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування залишити без руху.

Надати позивачам десятиденний строк, з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення зазначених в ухвалі недоліків позовної заяви.

Попередити позивачів про наслідки недотримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, що передбачені ч. 3 ст. 185 ЦПК України: якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачам. Водночас повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для повернення позовної заяви.

Копію ухвали направити позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана суддею 01 грудня 2025 року.

Суддя: О. В. Петренко