Справа № 526/3690/25
Провадження № 2-з/526/24/2025
У Х В А Л А

іменем України

02 грудня 2025 року суддя Гадяцького районного суду Полтавської області Черков В.Г., розглянувши заяву ОСОБА_1 , що діє в інтересах ОСОБА_2 , про забезпечення позову, -

в с т а н о в и в:

Представник позивача звернувся до Гадяцького районного суду Полтавської області з позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

Одночасно з поданням вищевказаного позову до суду подано заяву про забезпечення позову, яка мотивована тим, що відповідач є власником земельних ділянок (кадастровий номер :03:001:0270 площею 0,1906 га, кадастровий номер :03:001:0269 площею 0,2112 га, кадастровий номер :00:005:0125 площею 3,6516 га, кадастровий номер :00:005:0126 площею 3,7619 га та кадастровий номер :00:005:0124 площею 2,5077 га). Вказує, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню борг за договором позики у розмірі 154345,3 грн.. Відповідач повідомив позивача, що повертати кошти не збирається. Позивач з посиланням на інші судові справи, в яких стороною є відповідач, вважає, що відчуживши вказані земельні ділянки позивач буде позбавлений можливості повернути свої особисті кошти через відсутність рухомого, нерухомого майна у власності відповідача, за рахунок яких є можливість стягувати наявну заборгованість. Просить вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони вчиняти певні дії відповідачу, спрямовані на передачу третім особам (оплатного/безоплатного відчуження майна) вказаних земельних ділянок до набрання законної сили рішення суду у даній справі.

Розгляд заяви про забезпечення позову проводиться в порядку ст. 153 ЦПК України без повідомлення учасників справи.

Так, згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У заяві про забезпечення позову, зокрема, повинно бути зазначено: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначила, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, має пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, а також чи не перешкоджає такий вид забезпечення здійсненню господарської діяльності юридичної особи чи фізичної особи-підприємця.

Цивільне процесуальне законодавство не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна/закриття рахунків чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18, у постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 932/14900/19.

Звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову, позивач як на підставу вжиття заходів забезпечення позову посилається на те, що нерухоме майно може бути відчужене відповідачем на користь третіх осіб та у разі не вжиття заходів забезпечення позову може ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду, але жодного обгрунтування та належних і допустимих доказів на підтвердження таких дій не надає.

При цьому сам позивач в заяві про забезпечення позову вказує, що розмір заборгованості становить 154345,3 грн., але жодним чином не доводить чому розмір боргу у вказаному розмірі буде співмірним щодо земельних ділянок, вартість яких значно перевищує такий борг, зокрема: 96466,12 грн. (ділянка кадастровий номер :00:005:0125 площею 3,6516), 99379,97 грн. (кадастровий номер :00:005:0126 площею 3,7619 га) та 66247,15 грн. (кадастровий номер :00:005:0124 площею 2,5077 га).

Також, суддя не погоджується з доводами представника позивача про забезпечення позову, оскільки земельні ділянки (кадастровий номер :00:005:0125 площею 3,6516 га, кадастровий номер :00:005:0126 площею 3,7619 га та кадастровий номер :00:005:0124 площею 2,5077 га) хоча і перебувають у власності відповідача, але за договором оренди від 2014 року (тобто ще до виникнення спірних правовідносин щодо договору позики) перебувають в оренді СПОП «Нива» (строком до 2063 року), а тому заборона передачі їх третім особам (суборенда, яка входить за своєю суттю в поняття розпорядження) призведе до втручання в господарську діяльність вказаного орендаря, який, серед іншого, взагалі не є учасником даної справи.

Отже з урахуванням ст. 150 ЦПК України, суд вважає, що забезпечення позову є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 149-153 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , що діє в інтересах ОСОБА_2 , про забезпечення позову відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складений 02.12.2025.

Головуючий: В. Г. Черков