Номер провадження 2-н/754/512/25
У Х В А Л А

Іменем України

01 грудня 2025 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Сенюта В.О., розглянувши заяву Житлово-будівельного кооперативу «Суднобудівник-19» про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг з утримання будинку та прибудинкової території з ОСОБА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

ЖБК «Суднобудівник-19» звернувся до Деснянського районного суду міста Києва із заявою про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг з ОСОБА_1 .

Вивчивши заяву про видачу судового наказу та додані до неї документи, суддя приходить до наступного.

Згідно ч. 3 ст. 19 ЦПК України, наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Згідно п. 2, 4, 5 ч. 2 ст. 163 ЦПК України у заяві про видачу судового наказу повинно бути зазначено:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), а також інші дані, якщо вони відомі заявнику, які ідентифікують боржника, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

- вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються;

- перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

До заяви про видачу судового наказу додаються інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги (п.4 ч. 3 ст. 163 ЦПК України).

Наказне провадження - це самостійний і спрощений вид судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою про видачу судового наказу особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення. При цьому, судовий наказ є особливою формою цивільного судочинства, в межах якої суд позбавлений можливості додатково збирати докази та додатково з`ясовувати обставини правовідносин.

Згідно з положеннями ч.2 ст. 167 ЦПК України, за результатами заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу.

Дослідивши матеріали заяви ЖБК «Суднобудівник-19», надані докази, суд вважає, що у видачі судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, необхідно відмовити, з наступних підстав.

Відповідно до довідки ЖБК «Суднобудівник-19», власником квартири АДРЕСА_1 - ОСОБА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, спадкоємцем останньої є ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

06.05.2025 право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстроване за ОСОБА_3 , про що свідчить інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

На момент звернння заявника до суду із заявою про видачу судового наказу, власниця квартири ОСОБА_3 є неповнолітньою, відтак враховуючи положення ч. 2 ст. 59 ЦПК України права та обов`язки останньої мають представляти її батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом.

Отже, боржником має бути вказана власниця квартири, в інтересах якої діють її батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом.

Проте, всупереч п. 2 ч. 2 ст. 163 ЦПК України боржником вказана ОСОБА_1 , яка не є власницею квартири та відсутні докази на підтвердження дотримання вимог ч. 2 ст. 59 ЦПК України.

Крім того, як доказ, на підвердження якого суд має видати судовий накза, надано копію договору про реструктуризацію заборгованості за житлово-комунальні послуги від 03.04.2025.

Відповідно до вказаного договору, останній підписано між ЖБК «Суднобудівник-19» та ОСОБА_1 , проте суд звертає увагу на те, що на момент укладення вказаного договору - 03.04.2025, власником квартири є ОСОБА_2 та лише 06.05.2025 власником квартири стала неповнолітня ОСОБА_3 .

Отже, з урахуванням тих обставин, що вимоги за якими видаються судові накази, мають бути безспірними, і що наказне провадження не передбачає повідомлення сторін та залучення зацікавлених осіб, заборгованість може бути звернена лише з того боржника, з яким укладений договір в письмовій (в тому числі електронній) формі.

Таким чином, оскільки заява про видачу судового наказу не відповідає вимогам ст. 163 ЦПК України, у видачі судового наказу необхідно відмовити.

Відповідно до ч. 2 ст. 164 ЦПК України, у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 163, 165, 166, 167, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У видачі судового наказу за заявою Житлово-будівельного кооперативу «Суднобудівник-19» про стягнення заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг з утримання будинку та прибудинкової території з ОСОБА_1 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: В.О.Сенюта