Справа № 204/8005/24
Провадження № 2/204/324/25
ЧЕЧЕЛІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРА
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення уточненої заяви

10 листопада 2025 року Чечелівський районний суд міста Дніпра у складі:

головуючої судді Чудопалової С.В.

при секретарі Янчук П.П.

представника позивача ОСОБА_1

представників відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кейтельгіссер Олександри Михайлівни про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно та витребування з чужого незаконного володіння 53/100 частини житлового будинку з господарчими будівлями та спорудами, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_4 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , приватного нотаріуса Дніапровського міського нотаріалього округу Дніпропетровської області Кейтельгіссер О.М. з позовом про визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна, скасування рішення про державну реєстрацію, витребування майна з чужого незаконного володіння. Ухвалою суду від 20.08.2024 прийнято до розгляду та відкрито провадження у вказаній справі, вирішено проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження (а.с.91) . Представником позивача ОСОБА_4 адвокатом Аракеловою А.Р. 03.09.2025 подано до суду уточнену заяву в частині підстав позову та зібраних доказів. У прохальній частині позову додано нову вимогу, щодо усунутнення ОСОБА_4 перешкоди у користуванні житлом шляхом вселення до квартири(т.2а.с.1-19).

Представник відповідача ОСОБА_5 адвокат Мартинова О.В. 25.09.2025 надала до суду клопотання про повернення уточненої позовної заяви, оскільки вважає, що вказані позовні заяви мають різні позовні вимоги і з уточненої позовної заяви не ясно, які самі вимоги вона просить розглянути суд. При цьому із заявою про відмову від частини позивних вимог першої позовної заяви позивачка не зверталась. Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову; збільшення або зменшення розміру позовних вимог; об`єднання позовних вимог; зміну предмета або підстав позову. В судовому засіданні представник позивача Аракелова А.Р. заперечувала у поверненні уточноненої позовної заяви, оскільки вважає, що вона лише уточнила позов в частині підстав та зібраних доказів, оскільки попереднє рішення суду від 20.06.2023 було скасовано апеляційною інстанцією 10.06.2025, вже після подання до суду первісного позову. Представник відповідач ОСОБА_6 адвокат Мороз К.Т. також вважає за необхідно повернути уточнену позовну заяву, оскільки позивачем фактично змінено як підстави позову так і доповнено новим предметом . Суд, заслухавши пояснення учасників справи та їх представників, дослідивши заяву, доходить такого. Згідно з ч.1 ст. 4 Цивільно процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, а встановлення належності відповідачів та обґрунтованості позову - обов`язком суду. Вказане відповідає позиції Верховного Суду, висловленій в постанові від 01.11.2021 у справі № 405/3360/17. Верховний Суд у своїх постановах, зокрема, від 06 грудня 2023 року у справі №337/804/23 (провадження № 61-12848св23) та від 25 січня 2021 року у справі № 308/13063/19 (провадження № 61-7912св20) зазначав, що на стадії вирішення питання щодо відкриття провадження у справі суддя не вправі вирішувати питання достатності доказів, поданих позивачем на обґрунтування своїх вимог, а кожна сторона може розпоряджатися своїми процесуальними правами на власний розсуд та несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій, відсутність певних доказів не перешкоджає розгляду справи, за результатами якого вирішується питання про доведеність чи недоведеність пред`явлених позовних вимог, оцінка доказів є можливою виключно на стадії розгляду справи по суті. Згідно з п. 2 ч.2, ч.3 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у ст. 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі. Так, у постанові від 22.07.2021 у справі №910/18389/20 Верховний Суд дійшов висновку, що заміна позовних вимог іншими вимогами та/або доповнення позовних вимог новими вимогами, відбувається саме шляхом зміни предмету позову. Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом. В свою чергу, за висновками Верховного Суду не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права. При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог. Верховним Судом також звернуто увагу, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Предмет позову кореспондується із способами захисту права, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин. Предметом первісного позову є певна вимога позивача до відповідачів про про визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна, скасування рішення про державну реєстрацію, витребування майна з чужого незаконного володіння, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі №487/10128/14-ц). Верховним Судом зазначено, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Так як вбачається з уточненої заяви від 03.09.2025(т.2 а.с.1-19), представник позивача зазначає, що зазначена заява уточнена в частині підстав позову та зібраних доказів (доповнені первісно визначені позивачем основні фактичні підстави позову, з посиланнями на норми права та докази). А також доповнено і предмет новою вимогою (змінився предмет позову), а саме: у п. 45.2. просить усунути ОСОБА_4 перешкоди у користуванні житлом шляхом вселення до квартири АДРЕСА_1 в межах 53/100 частини житлового буднку, загальною площею 145,5 кв м, з господарчими будівлями та спорудами, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101 (т.2 а.с.1-19).

При цьому Верховний Суд наголошує, що одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у такому разі фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом. Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Таким чином, суд приходить до висновку, що правові підстави для прийняття уточненої заяви з одночасною зміною і предмета і підстав позову не допускаються і суперечить положенням ст. 49 ЦПК, тобто є окремою та самостійною позовною вимогою, що не передбачено процесуальним законом, тому відсутні підстави для її прийняття, у зв`язку із чим суд вважає за необхідне повернути заяву позивачу без розгляду,відповідно до вимог ст.185 ЦПК України

При поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України, зокрема, повернення заяви. За приписами частини шостої статті 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвала про повернення позовної заяви може бути оскаржена.

Керуючись ст.ст. 49, 185, 247, 260 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Уточнену позовну заяву від 03.09.2025 повернути позивачу без розгдяду. Копію ухвали направитиучасникам справи Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду, а у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С.В.Чудопалова