Дата документу 12.11.2025 Справа № 336/2787/23
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний № 336/2787/23 Головуючий у 1-й інстанції: Дацюк О.І.
Провадження № 22-ц/807/1541/25 Суддя-доповідач: Трофимова Д.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2025 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Трофимової Д.А.

суддів: Кухаря С.В.,

Полякова О.З.,

при секретарі: Бєловій А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» Швайковського Анатолія Анатолійовича на рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 24 червня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» про визнання незаконними акту про порушення та акту експертизи, визнання неправомірними дій щодо складення розрахунку,

В С Т А Н О В И В:

У березні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до АТ «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» з позовом про визнання незаконними акту про порушення та акту експертизи, визнання неправомірними дій щодо складення розрахунку.

В обґрунтування позову зазначав, що 16.11.2022 року працівниками АТ «Запоріжгаз» було демонтовано лічильник газу, встановлений за місцем проживання позивача у АДРЕСА_1 , та встановлено новий лічильник газу. Після демонтажу та огляду демонтованого лічильника представники відповідача склали акт про порушення, згідно з яким встановлено несанкціоноване втручання в роботу лічильника, натомість не конкретизовано вид, обставини та суть порушення.

13.02.2023 року проведено експертизу лічильника, за висновком якої виявлено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ, пошкодження конструктивних елементів вихідного патрубку лічильника, а саме, виявлено отвір у вихідному патрубку. Комісією з розгляду актів проведено перерахунок та позивачеві донараховано об`єм та вартість природного газу на загальну суму 284 839 гривень.

Вказуючи, що ним не було допущено порушень, ОСОБА_1 просив суд визнати акт експертизи лічильника газу незаконним, визнати акт про порушення незаконним, визнати дії АТ «Запоріжгаз» щодо складення акту-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу неправомірними.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 24 червня 2025 року позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» про визнання незаконними акту про порушення та акту експертизи, визнання неправомірними дій щодо складення розрахунку задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано рішення комісії з розгляду актів про порушення Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» від 22.02.2023 року № 357, ухвалене на підставі акту про порушення № SM000519 від 16.11.2022 року.

В іншій частині позовні вимоги залишено без задоволення.

Стягнуто з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» на користь ОСОБА_1 витрати на залучення експерта в сумі 12 116,48 гривень.

Стягнути з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 1 073,60 гривень.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, представник Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» Швайковський А.А. подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права, просить рішення суду скасувати, ухвалити по справі нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

Узагальненими доводами апеляційної скарги є те, що судом першої інстанції не були враховані висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 17 березня 2021 року у справі № 314/259/18, від 20 вересня 2023 року у справі № 953/17713/19, від 31 липня 2019 року у справі № 904/4030/18, від 18 листопада 2021 року у справі № 903/160/21, від 26 березня 2024 року у справі № 334/5845/22 , від 19 квітня 2024 року у справі № 314/932/23. Отже, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо наявності підстав для задоволення вимог позову, оскільки матеріалами справи підтверджено викривлення даних обліку природного газу внаслідок несанкціонованого втручання.

Відзив на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надходив, що згідно з частиною 3 статті 360 ЦПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Заслухавши у судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, з таких підстав.

За положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до частин 1, 2, 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Рішення суду першої інстанції відповідає зазначеним вище вимогам закону.

Ухвалюючи рішення, суд першої інстанції дійшов висновку про недоведеність достатніми та допустимими доказами того, що споживачем послуг ОСОБА_1 було здійснено втручання у роботу ЗВТ або вчинені умисні дії з його пошкодження (зокрема, з утворення отвору у вихідному патрубку), а складений акт про порушення та протокол засідання комісії з розгляду актів взагалі не містять конкретної інформації щодо виявлених порушень, тож вони, у свою чергу, не могли бути підставою для прийняття вмотивованого рішення щодо перерахунку (донарахування) об`єму природного газу ОСОБА_1 .

Водночас суд не вбачав підстав для задоволення позовних вимог позивача в тому вигляді, в якому вони були заявлені. Так, позивач просив визнати акт експертизи лічильника незаконним, визнати акт про порушення незаконним, визнати дії АТ «Запоріжгаз» щодо складання акту-розрахунку неправомірними. Водночас, позивач не навів доводів на підтвердження того, що акт про порушення та акт експертизи були незаконними, адже сам по собі факт наявності пошкодження патрубку лічильника ОСОБА_1 не оспорював, а доводів того, що акти були складені з порушенням встановленої процедури, позивач не наводив. При цьому, само по собі нарахування необлікованого об`єму та обсягу природного газу та складання розрахунку є логічним наслідком прийняття комісією з розгляду актів відповідного рішення, тож в цьому випадку немає підстав визнавати такі дії неправомірними, про що просив позивач. По суті позивач вказував, що він не згоден з рішенням комісії з розгляду актів про порушення та виникнення у нього за цим рішенням обов`язку зі сплати вартості донарахованого об`єму природного газу, водночас, позивачем обрано неефективний спосіб захисту свого права, адже визнання дій АТ «Запоріжгаз» щодо складення розрахунку неправомірними не призведе до бажаного для нього результату, оскільки саме рішення комісії з розгляду актів є передумовою нарахування відповідних збитків відповідачем. Однак, оскільки позивач загалом вірно вказував на протиправність рішення комісії з розгляду актів, з огляду на недоведеність його втручання в роботу лічильника, тож суд, врахувавши положення ст. 5 ЦПК України та принцип «суд знає закони», вважав можливим застосувати спосіб захисту прав позивача шляхом визнання протиправним та скасування рішення комісії з розгляду актів, що в даному випадку є ефективним способом захисту права.

Апеляційний суд погоджується із вказаними висновками суду першої інстанції, так як вони відповідають обставинам справи і вимогам закону.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , про що свідчать дані з Єдиного демографічного реєстру.

13.11.2015 року в зазначеному домоволодіння було знято лічильник газу для проведення повірки, а 21.11.2015 року зазначений лічильник після повірки встановлено знов, що підтверджено відповідними актами.

16.11.2022 року працівником АТ «Запоріжгаз» демонтовано лічильник МВ4Р-А № 15167 та встановлено лічильник Mesura G4 № 00232129.

16.11.2022 року працівником АТ «Запоріжгаз» (на бланку вказано АТ «Сумигаз») складено акт про порушення № SM000519, в якому зазначено про несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ, пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно.

В зазначеному акті відсутній детальний опис виявленого порушення, а саме, не вказано, в чому саме полягало несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ або чому режим його роботи був визначений, як позаштатний, а також не вказано, які конкретно пошкодження ЗВТ були виявлені працівником відповідача.

Згідно акту експертизи лічильника газу № 0103 від 13.02.2023 року комісією АТ «Запоріжгаз» за участі споживача проведено огляд лічильника газу MВ4P-А «Жовті води» № 15167, демонтованого 16.11.2022 року, в ході якого встановлено, що пломби розташовані відповідно до вказаного у протоколі, пломби не порушені, повірочне тавро на ЗВТ не порушене, лічильний механізм та корпус ЗВТ цілі, сторонніх предметів всередині ЗВТ немає, наявне порушення конструктивної цілісності вихідного патрубку ЗВТ отвір.

22.02.2023 року комісією з розгляду актів про порушення кодексу ГРМ розглянуто акт, в якому вказано про несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ прихованими заходами та позаштатний режим роботи ЗВТ.

При цьому в протоколі засідання комісії відсутнє зазначення та детальний опис виявлених порушень та не вказано, в чому саме полягає несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ, вказано лише, що втручання здійснено прихованими заходами.

08.03.2023 року АТ «Запоріжгаз» направило ОСОБА_1 акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу та рахунок на оплату природного газу на суму 284 839,00 грн з вимогою сплатити вказану суму протягом 10 днів з моменту отримання повідомлення.

Лист НКРЕКП від 01.06.2023 року на запит представника позивача інформації, яка б мала доказове значення у справі, не містить, в ньому міститься інформація щодо виявлених недоліків заповнення акту про порушення, відсутності повірки лічильника вчасно, перевищення строків призначення та проведення експертизи лічильника, тощо.

Згідно з висновком експерта від 08.07.2024 року слідів стороннього механічного впливу на зовнішніх та внутрішніх поверхнях верхньої та нижньої частин корпусу лічильника газу мембранного типу МВ4Р-А «Жовті води», № 15167, виявлено не було. Опломбування відлікового пристрою та його кріплення до корпусу лічильника не пошкоджене та не втратило своїх захисних властивостей. Слідів стороннього механічного впливу на відліковий пристрій лічильника газу не виявлено. Здійснити пошкодження або зміни в випускному каналі вихідного патрубку вимірювального механізму лічильника газу, відповідно до конструкції приладу обліку, способу його монтажу та пломбування до газопроводу неможливо без демонтажу лічильника, без пошкодження частин корпусу лічильника, без розбирання та вилучення вимірювального механізму з корпусу приладу обліку.

Допитаний в судовому засіданні суду першої інстанції експерт ОСОБА_2 пояснив, що ним досліджувався лічильник газу, слідів розбирання лічильника на корпусі не було, між тим, розібрати лічильник так, щоб не залишились сліди, неможливо. У вихідному патрубку міститься отвір. Зробити такий отвір, не демонтувавши лічильник або не розібравши його, неможливо. На лічильнику була охоронна пломба, слідів її ушкодження не було.

Правовідносини, які виникли між сторонами, врегульовані ЦК України, Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Законом України «Про ринок природного газу», Кодексом газорозподільних систем, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 30.09.2015 № 2494, Положенням про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженим наказом Міністерства палива та енергетики України від 27.12.2005 № 619.

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Пунктом 3 Правил постачання природного газу, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) від 30 вересня 2015 року № 2496 (далі - Правила) передбачено, що постачання природного газу побутовим споживачам здійснюється за договором, який має відповідати типовому договору постачання природного газу побутовим споживачам, що затверджується Регулятором та оприлюднюється в установленому порядку.

За договором постачання природного газу постачальник зобов`язаний поставити побутовому споживачу природний газ у необхідних для нього об`ємах (обсягах), а побутовий споживач зобов`язаний своєчасно оплачувати постачальнику вартість природного газу у розмірі, строки та порядку, що визначені договором.

Статтею 13 Закону України «Про ринок природного газу» визначено, що споживач зобов`язаний не допускати несанкціонованого відбору природного газу. У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом.

Відповідно до статті 59 Закону України «Про ринок природного газу» суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку природного газу є, зокрема, несанкціонований відбір природного газу.

Згідно з пунктом 4 глави 1 розділу І Кодексу газорозподільних систем несанкціонований відбір природного газу - це відбір (споживання) природного газу з газорозподільної системи з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема цього Кодексу.

Несанкціоноване втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (ЗВТ)/лічильника газу - це втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.

Експертиза засобу вимірювальної техніки/експертиза пломб - це комплекс заходів, які здійснюються комісією з проведення експертизи ЗВТ та пломб, яка затверджується наказом оператора ГРМ, або суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу», з метою отримання даних щодо відповідності засобу вимірювальної техніки/пломб параметрам, визначеним їх виробниками, умовам монтажу та експлуатації, їх цілісності чи відповідності метрологічним характеристикам, а також пересвідчення у відсутності інших ознак впливу на засіб вимірювальної техніки/пломбу, які можуть свідчити про втручання в засіб вимірювальної техніки/пломбу та викривлення результатів вимірювання.

Відповідно до пункту 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу у оператора газорозподільної системи (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ, зокрема лічильника газу.

За приписами п.п. 1-2 глави 5 розділу Х Кодексу ГРС комерційний вузол обліку (комерційний ВОГ) та його складові мають бути опломбовані пломбами з тавром відповідного органу, уповноваженого на проведення метрологічних робіт, та пломбами заводу-виробника.

Місця пломбування та реквізити пломб заводу-виробника, а також місця пломбування пломбами органу, уповноваженого на проведення метрологічних робіт, вказуються в технічній документації (паспорті) на кожний ЗВТ або протоколі повірки, якщо така мала місце перед чи під час експлуатації ЗВТ.

Оператор ГРМ під час введення комерційного ВОГ в експлуатацію або під час його експлуатації має право встановлювати власні охоронні пломби на елементах та складових комерційного ВОГ, а також на запірній арматурі обвідних ліній, фланцевих з`єднаннях перед комерційним ВОГ та після нього, а також на інших пристроях і місцях для унеможливлення несанкціонованого втручання в роботу складових комерційного ВОГ або несанкціонованого відбору природного газу.

Згідно з пунктом 5 глави 5 розділу X Кодексу ГРС власник комерційного ВОГ або сторона, відповідальна за збереження комерційного ВОГ згідно з відповідним договором про відповідальне зберігання та/або актом про пломбування чи іншим документом, який був оформлений при встановленні пломб/магнітних індикаторів, відповідає за збереження і цілісність пломб (номерних, з відбитками тавр), пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломби (дріт, кордова нитка тощо), та гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал.

Відповідно до п. 4 глави 6 розділу Х Кодексу ГРС за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені, що має бути зафіксовано у відповідному акті про пломбування.

Таким чином, саме споживач несе відповідальність за зберігання та цілісність ЗВТ.

Згідно з пунктом 1 глави 9 розділу Х Кодексу газорозподільних систем суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема оператор ГРМ та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного ВОГ та його складових щодо: 1) відповідності умовам експлуатації та узгодженій проектній документації чи умовам договору; 2) працездатності та/або придатності ЗВТ до застосування на підставі результатів перевірки їх метрологічних характеристик, зокрема загальної похибки вимірювання; 3) відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб; 4) відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу; 5) перевірки стану підвідного газопроводу, зокрема способу прокладання та відсутності можливості відбору газу поза вузлом обліку, в тому числі шляхом обстеження газопроводів приладовим методом на предмет відсутності підключень до підземних та надземних підвідних, розподільчих та транзитних газових мереж поза комерційним ВОГ, візуального обстеження способів монтажу і обв`язки газового та газорегулюючого обладнання; 6) відсутності несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу).

Пунктом 1 глави 10 розділу Х Кодексу газорозподільних систем передбачено, що якщо під час перевірки (обстеження) комерційного ВОГ або при контрольному огляді вузла обліку за домовленістю сторін або ініціативою оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) буде ініційована експертиза щодо перевірки пошкодження пломб/ЗВТ чи несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, вони мають діяти з урахуванням положень цієї глави.

Відповідно до п. 1-3 гл. 5 розділу ХІ Кодексу ГРС у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу.

Акт про порушення після пред`явлення представником Оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами.

Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення.

Представник Оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов`язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Згідно з п.п. 5, 6 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС споживач (несанкціонований споживач) та представники Оператора ГРМ під час виявлення порушення та складання акта про порушення мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявленого порушення чи інших дій та фактів, про що зазначається в акті про порушення.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення.

У разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) із зафіксованим в акті про порушення порушенням, яке стосується пошкодження пломб (крім факту їх відсутності або спрацювання магнітного індикатора), пошкодження ЗВТ/лічильника газу (крім явних ознак навмисного в них втручання), він може вимагати проведення їх експертизи чи позачергової або експертної повірки у порядку, визначеному цим Кодексом. У такому разі в акті про порушення робиться відповідний запис, при цьому представник Оператора ГРМ здійснює заходи щодо пакування пошкодженої пломби та/або лічильника газу (ЗВТ) та складає відповідний акт про направлення їх на експертизу чи позачергову або експертну повірку. До отримання їх результатів нарахування, передбачені цим Кодексом, не застосовуються.

Згідно з п.п. 2, 4, 5, 8 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС після зняття ЗВТ та/або пломби, пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу, чи гвинта, на якому закріплено пломбувальний матеріал (далі - пломба), у присутності сторін пломба або ЗВТ пакується в пакет з поліетилену чи з іншого цупкого матеріалу (або в транспортну тару, що передбачена заводом-виробником та зазначена в паспорті на ЗВТ), який опломбовується пломбою Оператора ГРМ з унікальним номером та, за бажанням, пломбою споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу). При цьому представник Оператора ГРМ складає протокол щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу (по одному екземпляру для кожної сторони).

Споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) зобов`язаний бути присутнім під час проведення експертизи.

За неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) може дати письмову згоду у довільній формі на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи.

У разі неприбуття споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) та/або уповноваженої ним особи на експертизу проведення експертизи ЗВТ та/або пломби проводиться без його участі.

Під час проведення експертизи комісія проводить зовнішній огляд пакувального пакета (тари), в який було запаковано ЗВТ та/або пломбу. Після зовнішнього огляду пакувального пакета (тари) комісією перевіряються: 1) відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним у протоколі; 2) цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознаки порушень, зазначених у протоколі; 3) цілісність заводського та повірочного тавра на ЗВТ; 4) цілісність лічильного механізму та корпусу ЗВТ; 5) цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка ЗВТ; 6) наявність сторонніх предметів усередині ЗВТ; 7) відповідність маркування ЗВТ нормативно-технічній документації; 8) відповідність ЗВТ, програмного забезпечення та контрольної суми паспорту на ЗВТ та/або опису типу на цей тип ЗВТ; 9) відповідність втручань у роботу ЗВТ наявним актам перевірок та/або відомостям про повірку та ремонт ЗВТ тощо.

Під час обстеження пломби та/або ЗВТ комісія перевіряє ознаки, зазначені в протоколі. Результати огляду заносять до акта експертизи ЗВТ.

Результати огляду фіксуються в акті експертизи. Акт експертизи підписується всіма членами комісії, а також споживачем (суміжним суб`єктом ринку природного газу) або його уповноваженою особою. Якщо споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) або його уповноважена особа чи член комісії мають окрему думку з приводу експертизи, вона має бути відображена в акті експертизи.

За приписами п. 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення.

При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

Відповідно до підпункту 3.1. пункту 3 Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, від 27 грудня 2005 року № 619 (далі - Положення № 619) лічильники газу під час експлуатації підлягають експертизі в таких випадках:

3.1.1. У разі сумніву споживача щодо відповідності показів лічильника об`ємам газу, використаних газовими приладами та пристроями споживача за письмовим зверненням споживача.

3.1.2. У разі виявлення споживачем ознак порушення конструкції лічильника газу, у тому числі справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника газу за письмовим зверненням споживача.

3.1.3. У разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації:

невідповідності показів лічильника об`ємам газу, використаних газовими приладами та пристроями споживача;

ознак порушень конструкції лічильника газу, у тому числі справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника;

ознак зняття мастичних пломб або порушення повірчого тавра;

зриву або пошкодження пломб газопостачальної (газотранспортної) організації на лічильнику газу або на патрубках лічильника;

пристроїв, які застосовані для навмисного заниження показів лічильника газу.

Комісія проводить зовнішній огляд лічильника газу на предмет відповідності фактичного стану лічильника ознакам, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу. Результати огляду заносять до акта експертизи лічильника газу. Форму акта експертизи лічильника газу наведено в додатку 3.

Згідно з підпунктом 3.3.3.4 Положення № 619 залежно від результатів експертизи до акта експертизи додається довідка про непридатність засобу вимірювальної техніки або свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки згідно з ДСТУ 2708-99.

У разі незгоди будь-якої сторони з висновками комісії спірні питання вирішуються у судовому порядку (пункт 3.4 Положення № 619).

Як правильно встановлено судом, за обставинами справи підставою для перерахування об?єму природного газу стало наявність винних дій з боку споживача.

При цьому, ані в акті про порушення, складеному 16.11.2022 року, ані в протоколі засідання комісії з розгляду актів від 22.02.2023 року фактично не міститься будь-яких конкретних вказівок, в чому саме полягало втручання в роботу ЗВТ або які саме були виявлені пошкодження лічильника.

Суд першої інстанції правильно виснував, що наявність в акті про порушення підпису ОСОБА_1 не засвідчує його згоди з таким актом, адже дослідженими в судовому засіданні доказами підтверджено, що наявність отвору у вихідному патрубку неможливо виявити без спеціального обладнання, не розбираючи сам лічильник, тож працівники АТ «Запоріжгаз», не вказавши в чому конкретно полягає пошкодження ЗВТ, позбавили споживача можливості висловити свої заперечення з цього приводу. Акт експертизи же фактично фіксує те, що дійсно у вихідному патрубку лічильника був наявний отвір, чого ОСОБА_1 і не заперечував.

Колегія суддів погоджується з висновком суду, що відповідачем не надано жодних доказів того, що споживач фактично міг вчинити дії щодо втручання в цілісність лічильника шляхом здійснення отвору у патрубку. З висновку експертизи та пояснень експерта в судовому засіданні суду першої інстанції вбачається, що зробити виявлений у патрубку отвір неможливо без демонтажу лічильника або без його розбирання. При цьому, слідів розбирання лічильника, пошкодження пломб виявлено не було ані при проведенні експертизи комісією АТ «Запоріжгаз», ані при проведенні експертизи судовим експертом. У свою чергу відповідач не надав жодних доказів та навіть не висунув будь-яких ймовірних гіпотез щодо фактичної можливості демонтажу лічильника споживачем без пошкодження пломб або здійснення отвору без демонтажу лічильника. Доказів того, що пломби були підроблені, про що вказав представник відповідача в судовому засіданні суду першої інстанції, надано не було.

Для покладення на споживача відповідальності у вигляді нарахування вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу вимагається встановлення фактів несанкціонованого втручання споживача у роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника) та викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням).

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду: від 17 березня 2021 року у справі № 509/2780/19 (провадження № 61-12321св20), від 07 квітня 2021 року у справі № 509/2781/19 (провадження № 61-8492св20), від 26 травня 2021 року у справі № 310/10313/18 (провадження № 61-14885св19).

Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення (пункт 8 розділу 5 Глави XI Кодексу ГРС).

Вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку Оператора ГРМ, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі (пункт 12 розділу 5 Глави XI Кодексу ГРС).

Відповідно до підпункту 11 пункту 5 розділу ХІ Кодексу ГРС за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення.

При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

Відтак, підставою для стягнення вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу є рішення комісії, оформлене протоколом, прийняте у передбаченому законом порядку.

При складанні акта-розрахунку враховується таке: 1) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу; 2) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період після 01-го числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акту про порушення, включається в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами і вважається об`ємом постачання природного газу споживачу його діючим постачальником. Виключенням є об`єм природного газу, нарахований несанкціонованому споживачу та споживачу, у якого відсутній постачальник, вартість якого має бути компенсована Оператору ГРМ за цінами закупівлі ним природного газу в поточному календарному місяці; 3) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу має бути віднятий об`єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення. Виключенням є несанкціонований відбір природного газу поза охопленням комерційного вузла обліку; 4) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу пільги та субсидії, на які має право побутовий споживач, не враховуються.

Відповідно до правового висновку, викладеного у змісті постанови Верховного Суду від 14 квітня 2021 року у справі № 509/4515/18 (провадження № 61-4953св20): «Згідно із підпунктом 37 пункту 4 глави 1 Кодексу ГРС для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести три складові цього правопорушення, а саме: 1) дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку; 2) спосіб втручання, тобто вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації); 3) наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу). При цьому, тільки наявність всіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ».

Враховуючи правове становище другої сторони, яка є споживачем, до оператора ГРМ висувається вимоги діяти в належний, зрозумілий споживачу і якомога послідовний спосіб, з чітким та беззаперечним дотриманням всіх процедур. Коли порушення є настільки очевидними, що їх можна кваліфікувати як «явну помилку», враховуючи закріплений підпунктом 1 частини першої статті 3 Закону України «Про ринок природного газу» принцип забезпечення високого рівня захисту прав та інтересів споживачів природного газу, вони можуть порушування законність вчинення тих чи інших дій (зокрема, проведення експертизи) загалом. Ризик помилок Оператора ГРМ при недотриманні ним власних процедур має покладатися саме на Оператора ГРМ.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частин першої та шостої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За змістом частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У справі, яка є предметом перегляду, за результатами проведеної судової трасологічної експертизи встановлено, що слідів стороннього механічного впливу на зовнішніх та внутрішніх поверхнях верхньої та нижньої частин корпусу лічильника газу мембранного типу МВ4Р-А «Жовті води», № 15167, виявлено не було. Опломбування відлікового пристрою та його кріплення до корпусу лічильника не пошкоджене та не втратило своїх захисних властивостей. Слідів стороннього механічного впливу на відліковий пристрій лічильника газу не виявлено. Здійснити пошкодження або зміни в випускному каналі вихідного патрубку вимірювального механізму лічильника газу, відповідно до конструкції приладу обліку, способу його монтажу та пломбування до газопроводу неможливі без демонтажу лічильника, без пошкодження частин корпусу лічильника, без розбирання та вилучення вимірювального механізму з корпусу приладу обліку.

Більше того, експертом зауважено, що ним досліджувався лічильник газу, слідів розбирання лічильника на корпусі не було, між тим як розібрати лічильник так, щоб не залишились сліди, неможливо. У вихідному патрубку міститься отвір. Зробити такий отвір, не демонтувавши лічильник або не розібравши його, неможливо. На лічильнику була охоронна пломба, слідів її ушкодження не було.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду щодо недоведеності обставин, які б підтверджували можливість та факт вчинення позивачем дій, що спричинили пошкодження лічильника та його некоректну роботу. Наслідки втручання в роботу ЗВТ з боку споживача не підтверджені ані результатами експертизи, ані іншими доказами у справі. Встановлено лише сам факт наявності стороннього отвору, проте не з`ясовано, яким чином за умови цілісності пломб і відповідності їх розташування, збереження корпусу та механізму лічильника, відсутності сторонніх предметів у середині ЗВТ можливо утворити такий отвір. Відповідач не навів способу втручання у ЗВТ, що виключає доведеність причетності споживача до пошкодження.

Відтак, з урахуванням висновку про спростування належними доказами факту несанкціонованого втручання споживача в роботу ЗВТ, відсутні й підстави для покладання на ОСОБА_1 відповідальності у виді нарахування вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу.

Доводи апеляційної скарги в частині неврахування судом першої інстанції правових висновків, викладених у наведених в апеляційній скарзі постановах Верховного Суду не можуть бути застосовані у справі, що переглядається, оскільки сформульовані за інших фактичних обставин.

За своїм змістом решта доводів апеляційної скарги зводяться до повторень заперечень проти позову, незгоди з рішенням суду першої інстанції, незгоди з наданою судом оцінкою зібраних у справі доказів та встановлених на їх підставі обставин, тобто стосуються переоцінки доказів, яким була надана належна оцінка судом, і не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, яким у повному обсязі з`ясовані обставини справи, доводи сторін перевірені та їм дана належна оцінка. Колегія суддів вважає, що в силу положень частини третьої статті 89 ЦПК України судом першої інстанції всебічно, повно та об`єктивно надано оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному окремому доказу, а підстави їх врахування чи відхилення є мотивованими.

Докази та обставини, на які посилається заявник в апеляційній скарзі, були предметом дослідження суду першої інстанції та додаткового правового аналізу не потребують, оскільки при їх дослідженні та встановленні судом були дотримані норми матеріального і процесуального права.

Порушень норм процесуального права, що призвели до неправильного вирішення справи, а також обставин, які є обов`язковими підставами для скасування судового рішення, апеляційний суд не встановив.

Відповідно до рішення «Проніна проти України» № 63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року, п. 1 статті 6 Конвенції ( 995_004 ) зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE (Серявін та інші проти України), №4909/04, §58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

При цьому апеляційний суд враховує, що як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (пункти 29, 30 рішення ЄСПЛ від 09 грудня 1994 року у справі «РуїзТоріха проти Іспанії»). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (пункт 2 рішення ЄСПЛ від 27 вересня 2001 року у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії»).

Щодо судових витрат, то відповідно до підпунктів "б" та "в" пункту 4 частини 1 статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про новий розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування або зміни судового рішення, та про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Оскільки апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, немає.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» Швайковського Анатолія Анатолійовича залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 24 червня 2025 року у цій справі залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повне судове рішення складено 24 листопада 2025 року.

Головуючий: Д.А. Трофимова

Судді: С.В. Кухар

О.З. Поляков