У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 вересня 2025 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Ішуніна Л. М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ПАТ «СК «Українська страхова група», третя особа - Солом`янський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання права власності на спадкове майно, зняття арешту, виключення відомостей з реєстру обтяжень нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва із позовною заявою до ОСОБА_2 , ПАТ «СК «Українська страхова група», в якій просив: визнати за ним права власності на спадкове нерухоме майно після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ; скасувати арешти та заборони відчуження, накладені постановами № 38809141 від 22 липня 2013 року, № 32048198 від 10 квітня 2012 року; виключити відповідні записи про арешт з Державного реєстру обтяжень нерухомого майна.

Під час ознайомлення з матеріалами зазначеної позовної заяви судом встановлено, що її подано без додержання вимог, визначених статтями 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), з огляду на таке.

Пунктом 2 частини третьої статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

У порушення наведеної норми, позивачем не зазначено ім`я та по батькові відповідача 1, а також місце проживання/перебування, місцезнаходження обох відповідачів, поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для відповідача 2), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для відповідача 1) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідачів.

Згідно з пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Разом з тим, частиною другою цієї ж статті встановлено, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Аналогічна норма міститься в частині другій статті 6 Закону України «Про судовий збір».

З аналізу вищенаведених норма вбачається, що у позовах про визнання права власності ціна позову визначається дійсною вартістю спірного майна на день подання позову.

Таким чином, у порушення зазначених вище вимог закону, позивачем не визначено ціну позову, а зазначено, що позов не містить вимог майнового характеру.

Разом з тим, згідно з висновком, наведеним у постанови Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року по справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Відтак, позовна заява ОСОБА_1 містить вимоги як майнового характеру, так і немайнового.

Пунктом 4 частини третьої статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Крім того, відповідно до вимог пункту 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Тож, відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зміст позовних вимог, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

З викладеного вбачається, що предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Зміст позову - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог процесуального законодавства, що забезпечує прийняття суддею заяви та порушення ним провадження у справі.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

З позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 звертається, зокрема, з позовною вимогою про скасування арешту та заборони відчуження, накладеного постановою № 32048198 від 10 квітня 2012 року.

Разом з тим, до позовної заяви позивач не додає доказів на підтвердження викладених фактів, зокрема, докази, що підтверджують існування вищевказаного арешту на момент звернення до суду з цією позовною заявою, а також копії самої постанови, якою такий арешт накладений.

Таким чином, позивачем не надано та не зазначено докази, що підтверджують обставини, викладені в позовній заяві.

Згідно з вимогами частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У додатках до позовної заяви міститься квитанція від 01 вересня 2025 року про сплату позивачем судового збору в розмірі 1 211,20 грн.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» .

За приписом пункту 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2025 року становив 3 028 грн.

Отже, розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру повинен становити не менше 1 211,20 грн (2 684х0,4=1 211,20), але не більше 15 140 грн (3 028х5=15 140).

Враховуючи викладене та наявність у позовній заяві як вимоги немайнового характеру, так і вимоги майнового характеру, позивачеві необхідно визначити ціну позову, яка з урахуванням пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України та частини другої статті 6 Закону України "Про судовий збір" визначається дійсною вартістю спірного майна на день подання позову, та сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у порядку встановленому законом.

Судовий збір за подання позовної заяви до Солом`янського районного суду м. Києва має бути перераховано або внесено на наступні реквізити: отримувач коштів: УК у Солом`янському районі/Солом`янський район, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0026010, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Усуваючи недоліки, позивачеві необхідно взяти до уваги викладене та надати суду позовну заяву в новій редакції, зазначивши повні анкетні відомості про відповідачів, визначивши ціну позову у відповідності до вимог чинного законодавства, та надати докази, що підтверджують накладення арешту на підставі постанови № 32048198 від 10 квітня 2012 року, та надати докази сплати судового збору за вимогу майнового характеру, виходячи з визначеної ціни позову.

Відповідно до частин першої-третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог статті 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду; якщо позивач не усунув недоліки у встановлений судом строк, заява вважатиметься неподаною і повертається позивачеві.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 83, 175-177, 185, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ПАТ «СК «Українська страхова група», третя особа - Солом`янський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання права власності на спадкове майно, зняття арешту, виключення відомостей з реєстру обтяжень нерухомого майна залишити без руху.

Надати позивачу строк у десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно після її підписання суддею, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Л. М. Ішуніна