УХВАЛА

27 листопада 2025 року

м. Київ

справа № 759/9065/24

провадження № 61-14773ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Синельникова Є. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та інтересах малолітніх ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , від імені якого діє адвокат Басараб Наталія Володимирівна, на постанову Київського апеляційного суду від 30 жовтня 2025 року у справі за позовом Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , які діють в своїх інтересах та в інтересах малолітніх ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації, про визнання осіб такими, що втратили право користування службовим жилим приміщенням та виселення без надання іншого жилого приміщення,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2024 року ЦМУ МЮ (м. Київ) звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , які діють в своїх інтересах та в інтересах малолітніх ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просило:

визнати відповідачів такими, що втратили право користування службовим жилим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 ;

виселити відповідачів із службового жилого приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 , без надання іншого жилого приміщення;

встановити порядок виконання ухваленого рішення шляхом надання ОСОБА_1 місячного строку для звільнення, передачі ЦМУ МЮ (м. Київ) зазначеного службового жилого приміщення та зняття з реєстрації місця проживання.

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 02 червня 2025 року у задоволенні позову ЦМУ МЮ (м. Київ) відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 30 жовтня 2025 року апеляційну скаргу ЦМУ МЮ (м. Київ) задоволено частково.

Рішення Святошинського районного суду міста Києва від 02 червня 2025 року скасовано та ухвалено нове судове рішення.

Позов ЦМУ МЮ (м. Київ) до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , які діють в своїх інтересах та в інтересах малолітніх ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування службовим жилим приміщенням та виселення без надання іншого жилого приміщення, задоволено частково.

Виселено ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 із службового жилого приміщення за адресою: АДРЕСА_1 без надання іншого жилого приміщення.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

У встановленні порядку виконання рішення суду відмовлено.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

25 листопада 2025 року ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та інтересах малолітніх ОСОБА_2 та ОСОБА_2 , від імені якого діє адвокат Басараб Н. В., через підсистему «Електронний суд» звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 30 жовтня 2025 року та залишити в силі рішення Святошинського районного суду міста Києва від 02 червня 2025 року.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги заявником не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених законом порядку і розмірі.

Сплата судового збору, як одна з умов доступу до суду, не суперечить суті права на судовий захист, гарантованого частиною першою статті 55 Конституції України.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Абзацом 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» врегульовано, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Частиною сьомою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Станом на 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 3 028,00 грн

У поданій касаційній скарзі заявник оскаржує рішення суду апеляційної інстанції в частині задоволених чотирьох позовних вимог (виселення ОСОБА_1 , виселення ОСОБА_4 , виселення ОСОБА_2 та виселення ОСОБА_2 ).

Пунктом 12 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір» врегульовано, що судовий збір не справляється за подання заяви, апеляційної та касаційної скарг про захист прав малолітніх чи неповнолітніх осіб.

Отже, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 9 689,60 грн (3028,00 грн*2*200%*0,8).

Заявником до касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 4 844,80 грн.

Таким чином, заявнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 4 844,80 грн (9 689,60 грн - 4 844,80 грн).

Суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Аналогічний правовий висновок щодо порядку сплати судового збору у випадку, якщо позовні вимоги заявляються до кількох відповідачів, зазначено у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2023 року у справі № 758/5118/21 (провадження № 61-5554сво23).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у

м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055»).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження доплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліку.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та інтересах малолітніх ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , від імені якого діє адвокат Басараб Наталія Володимирівна, на постанову Київського апеляційного суду від 30 жовтня 2025 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначеного вище недоліку касаційної скарги строк

до 11 грудня 2025 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Синельников