Миколаївський районний суд Миколаївської області
Справа № 945/1630/25
Провадження № 2/945/1487/25
У Х В А Л А

про витребування доказів

10 жовтня 2025року м. Миколаїв

Миколаївський районний суд Миколаївської області в складі головуючого судді Войнарівського М.М., за участю секретаря судового засідання Будак К.Ю., розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Миколаєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до АТ «КБ «Приват Банк» про визнання недійсним одностороннього правочину, про відмову від підтримання ділових відносин/відмову в обслуговуванні шляхом розірвання ділових відносин/ розірвання договору і закриття рахунків, що вчиненні на підставі рішення, відповідно до повідомлення,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Миколаївського районного суду Миколаївської області перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до АТ «КБ «Приват Банк» про визнання недійсним одностороннього правочину, про відмову від підтримання ділових відносин/відмову в обслуговуванні шляхом розірвання ділових відносин/ розірвання договору і закриття рахунків, що вчиненні на підставі рішення, відповідно до повідомлення.

Ухвалою Миколаївського районного суду Миколаївської області від 01.08.2025 року відкрито провадження у даній справі та постановлено дану справу розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Разом з позовною заявою представником позивача подано клопотання про витребування доказів, в якому просить витребувати у Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» інформацію щодо всіх банківських рахунків, які відкривалися на ОСОБА_1 ; - інформацію щодо того, чи належали ОСОБА_1 банківські рахунки № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 ; -інформацію, з яких підстав АТ «КБ «Приватбанк» дійшов висновку про наявність підстав для розірвання договірних відносин з ОСОБА_1 ; -копії документів, які підтверджують обставини, на підставі яких АТ «КБ «Приватбанк» дійшов висновку про наявність підстав для розірвання договірних відносин з ОСОБА_1 ; - інформацію чи звертався АТ «КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 з пропозицією надати пояснення та підтверджуючі документи щодо транзакцій; -копії документів, які підтверджують, що АТ «КБ «Приватбанк» звертався до ОСОБА_1 з пропозицією надати пояснення та підтверджуючі документи щодо транзакцій;- інформацію, чи були враховані АТ «КБ «Приватбанк» під час прийняття рішення відомості щодо перерахунку ОСОБА_1 зі своїх рахунків в інших банках на свій рахунок в АТ «КБ «Приватбанк» власних грошових коштів;- інформацію, чи були враховані АТ «КБ «Приватбанк» під час прийняття рішення відомості щодо походження грошових коштів, що підтверджується довідкою про виплату грошових коштів від 18 червня 2025 року, виданою Товариством з обмеженою відповідальністю «Букмекерська компанія «Фавбет».

Представник позивача зазначає, що вказані докази необхідно з метою повного, всебічного та справедливого розгляду справи. Як на підставу для задоволення заявленого клопотання, представник позивача посилається на те, що самостійно отримати зазначену інформацію не може через те, що вона містить банківську таємницю, яка може бути розкрита банком у відповідності до Закону України «Про банки і банківську діяльність» за рішенням суду.

Представником відповідача АТ «КБ «Приват Банк» сформовано в системі «Електронний суд» клопотання про участь в судовому засіданні в режимівідеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Розглянувши клопотання, оглянувши матеріали справи, що стосуються його розгляду, суд приходить до наступного висновку.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

У відповідності до ч. 1 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Клопотання про витребування доказів відповідає вимогам передбаченим ч.2 ст. 84 ЦПК України.

Відповідно до положень частин першої та другої статті 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

У відповідності до ч. ч. 2, 4 ст.83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Як вбачається із матеріалів справи клопотання про витребування доказів подано разом із позовною заявою, тобто у встановлений строк.

Враховуючи наведене, беручи до уваги зміст заявлених позовних вимог, обставини, які входять до предмета доказування та наявні у матеріалах справи докази, керуючись принципом всебічного та повного дослідження обставин справи, а також засадами змагальності та диспозитивності, суд приходить до переконання, що клопотання представника позивача про витребування доказів підлягає до задоволення.

Згідно з положеннями ст. 212 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.

Ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.

Наказом Державної судової адміністрації України № 196 від 23 квітня 2020 року затверджено Порядок роботи з технічними засобами відеконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду (далі - Порядок).

У пунктах 1, 2 розділу ІІІ Порядку визначено, що для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватись з використанням власного електронного підпису в Системі та перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, визначеним для роботи з обраною для проведення відеоконференції Системою. У разі, якщо учасник не має електронного підпису (або Система не дозволяє реєстрацію з використанням електронного підпису), то він повинен попередньо зареєструватись в Системі з використанням логіну та паролю чи за допомогою інших передбачених обраною Системою засобів реєстрації. При цьому, в своїй заяві про участь у судовому засіданні, поданій відповідно до пункту 3 цього розділу, учасник справи повинен вказати про наявність або відсутність у нього електронного підпису. Рішення про можливість підтвердити особу учасника справи, що не має електронного підпису, а також рішення про обрання Системи, що буде використана для проведення судового засідання в режимі відеоконференції, приймається головуючим суддею, у провадженні якого знаходиться справа.

За змістом п. 7 розділу ІІІ зазначеного Порядку головуючий суддя приймає рішення про можливість проведення засідання в режимі відеоконференції за умови наявності в суді відповідної технічної можливості (наявність обладнання та можливість його використання у визначений день і час).

Зважаючи на технічну можливість проведення судового засідання у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи EasyCon, з метою дотримання принципу розумності строків розгляду справи, а також забезпечення права на участь у судовому засіданні, суд дійшов висновку про доцільність задоволення клопотання про призначення судових засідань в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи EasyCon (https://vkz.court.gov.ua/ ).

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 4, 12, 43, 83, 84, 258, 260, 261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача про витребування доказів, - задовольнити.

Витребувати від АТ «КБ«Приватбанк» наступну інформацію:

- щодо всіх банківських рахунків, які відкривалися на ОСОБА_1 ;

- інформацію щодо того, чи належали ОСОБА_1 банківські рахунки № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 ;

-інформацію, з яких підстав АТ «КБ «Приват банк» дійшов висновку про наявність підстав для розірвання договірних відносин з ОСОБА_1 ;

- копії документів, які підтверджують обставини, на підставі яких АТ «КБ «Приватбанк» дійшов висновку про наявність підстав для розірвання договірних відносин з ОСОБА_1 ;

- інформацію чи звертався АТ «КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 з пропозицією надати пояснення та підтверджуючі документи щодо транзакцій;

- копії документів, які підтверджують, що АТ «КБ «Приватбанк» звертався до ОСОБА_1 з пропозицією надати пояснення та підтверджуючі документи щодо транзакцій;

- інформацію, чи були враховані АТ «КБ «Приватбанк» під час прийняття рішення відомості щодо перерахунку ОСОБА_1 зі своїх рахунків в інших банках на свій рахунок в АТ «КБ «Приватбанк» власних грошових коштів;

- інформацію, чи були враховані АТ «КБ «Приватбанк» під час прийняття рішення відомості щодо походження грошових коштів, що підтверджується довідкою про виплату грошових коштів від 18 червня 2025 року, виданою Товариством з обмеженою відповідальністю «Букмекерська компанія «Фавбет».

АТ «КБ «Приватбанк» (, місце реєстрації: 01001, м.Київ, вул. Грушевського, 1д) подати докази, які витребовує суд у строк до 02.11.2025 року, у разі неможливості подати такі докази у встановлені строки, зобов`язати АТ «КБ «Приват банк» повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Відкласти підготоче засідання на 03.11.2025 року на 09 годину 30 хвилин.

Роз`яснити АТ «КБ «Приват банк» норми ст. 84 ЦПК України, за якими будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

У разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Копію ухвали для виконання направити АТ «КБ «Приватбанк».

Клопотання представника відповідачаАТ «КБ «Приватбанк» про участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, - задовольнити.

Засідання з розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до АТ «КБ «Приват Банк» про визнання недійсним одностороннього правочину, про відмову від підтримання ділових відносин/відмову в обслуговуванні шляхом розірвання ділових відносин/ розірвання договору і закриття рахунків, що вчиненні на підставі рішення, відповідно до повідомлення, проводити у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи EasyCon (https://vkz.court.gov.ua/ ).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.М.Войнарівський