У Х В А Л А

"01" грудня 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва, в складі: головуючого судді - Катющенко В.П., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог, що подана у межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до державного підприємства «Науково-дослідний інститут «КВАНТ» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до державного підприємства «Науково-дослідний інститут «КВАНТ» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати.

13.10.2025 до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог, в якій остання просить суд:

1) стягнути з Державного підприємства «Науково-дослідний інститут «КВАНТ» на користь ОСОБА_1 заборгованість із нарахованої, але не виплаченої заробітної плати у сумі 473 639, 69 грн.

2) стягнути з Державного підприємства «Науково-дослідний інститут «КВАНТ» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки виплати заборгованості із заробітної плати починаючи з 19.08.2025 по день фактичного розрахунку з урахуванням розміру середньоденного заробітку.

Обґрунтовуючи заяву про збільшення позовних вимог, заявник посилається на те, що 29.08.2025 ОСОБА_1 було ознайомлено з наказом від 14.08.2025 № 207-к/тр про звільнення за власним бажанням у зв`язку з виходом на пенсію та вручено йому копію цього наказу і видано оригінал трудової книжки. Ні в день звільнення ОСОБА_1 18.08.2025 (як зазначено в наказі), ні на дату ознайомлення його з наказом про звільнення (29.08.2025), відповідачем не було проведено виплату усіх сум, що належать йому від підприємства на день звільнення. Згідно довідки про нараховану та виплачену ОСОБА_1 при звільненні заробітну плату вбачається, що станом на 31.08.2025 борг за підприємством перед позивачем становить 477 420,36 грн. Враховуючи ту обставину, що відповідачем не проведено з позивачем повного розрахунку в день його звільнення і ознайомлення з наказом про таке звільнення, позивач має право заявити відповідно до приписів ст. 117 КЗпП України заявити вимогу про стягнення з відповідача компенсації за несвоєчасне проведення з ним розрахунку.

28.10.2025 від представника ДП «НДІ «КВАНТ» - Комара Д.Ю. надійшли заперечення на заяву про збільшення розміру позовних вимог, у якій останні просив відмовити у задоволенні позовних вимогах щодо стягнення середнього заробітку за весь час затримки виплати заборгованості із заробітної плати починаючи з 19.08.2025 по день фактичного розрахунку з урахуванням розміру середньоденного заробітку.

Суд, вивчивши доводи поданої заяви, дослідивши матеріали справи, доходить наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач просив суд: стягнути з Державного підприємства «Науково-дослідний інститут «КВАНТ» на користь ОСОБА_1 заборгованість із нарахованої, але не виплаченої заробітної плати у сумі 473 639,69 грн.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 04.09.2025 відкрито провадження у цій цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, яким роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та визначено відповідні строки.

Вищевказану ухвалу представник позивача та відповідач отримали 06.09.2025, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу.

Відповідно до п.2 ч.2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви (Постанова ВС від 12.03.2020 у справі № 922/404/19).

Відповідно до частини 1 статті 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. (частина 2-3 статті 279 ЦПК України).

Таким чином, зважаючи на те, що провадження у цій справі було відкрито ухвалою суду від 04.09.2025 за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, при цьому копію вказаної ухвали суду представник позивача отримала 06.09.2025, то відповідний процесуальний строк для реалізації права на збільшення розміру позовних вимог, встановлений позивачу приписами статті 49 ЦПК України та з урахуванням особливостей встановлених статтею 279 ЦПК України, на момент подання відповідної заяви сплинув.

За приписами статті 126 Цивільного процесуального кодексу України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про відсутність визначених законодавством підстав для прийняття заяви позивача про збільшення позовних вимог, відтак суд доходить висновку про залишення без розгляду заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 49, 258, 260, 279, 353-355 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України. Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України та в строки встановлені статтею 354 ЦПК України.

Суддя: