Справа № 147/665/25
Провадження № 2-п/147/5/25
УХВАЛА

01 грудня 2025 року с-ще Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Натальчук О.А.,

із секретарем Свистун А.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом Товариства з обмеженою про перегляд заочного рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 02.07.2025 у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «КРЕДИТ-КАПІТАЛ» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

29.10.2025 до Тростянецького районного суду Вінницької області надійшла заява адвоката Зачепіло З.Я., подана в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 02.07.2025 у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «КРЕДИТ-КАПІТАЛ» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, в якій просить: поновити пропущений процесуальний строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення та скасувати оскаржуване судове рішення.

В обґрунтування вимог вказує, що рішення суду у вказаній справі було ухвалено без участі сторони відповідача. Позовну заяву вона не отримувала, із її змістом не знайома, належним чином засвідчену копію судового рішення вона також не отримувала, а про його існування дізналася випадково з Єдиного державного реєстру судових рішень. Також, посилається на те, що при винесенні рішення судом не було враховано всіх істотних обставин, які мають значення для розгляду справи. Зокрема, відповідач не визнає суму заборгованості у розмірі 19408,01 грн. Також зазначає, що передача боргу за договором відступлення на певну суму не підтверджує обґрунтованість заявленого боргу, з огляду на відсутність інших доказів його наявності. Окрім того, стягнення штрафу у розмірі 8264,51 грн є незаконним в силу дії ЗУ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану».

Ухвалою суду від 03.11.2025 заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 02.07.2025 залишено без руху та надано заявнику строк у десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення заяви без руху, для усунення зазначених недоліків.

18.11.2025 на виконання вимог ухвали суду від 03.11.2025 від представника відповідачки надійшла заява про усунення недоліків, в якій зазначено, що жодних листів, копії позовної заяви відповідач не отримувала та не знала про сам факт наявності справи в суді, так як проживає за іншою адресою. На підтвердження даної обставини долучила копію договору оренди житлового приміщення.

Ухвалою суду від 19.11.2025 прийнято заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення та призначено судове засідання.

Сторони у судове засідання не з`явились, про дату та час розгляду заяви були повідомленні належним чином.

За приписами ч. 1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

У відповідності до вказаних положень, а також з метою дотримання розумних строків розгляду заяви, суд вбачає за можливе здійснювати розгляд заяви без участі сторін.

З врахуванням вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції ст.288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

З матеріалів справи вбачається, що заочним рішенням Тростянецького районного суду Вінницької області від 02.07.2025 стягнуто з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «КРЕДИТ-КАПІТАЛ» () заборгованість за кредитним договором №21102-05/2024 від 17.05.2024 у розмірі 19408 (дев`ятнадцять тисяч чотириста вісім) гривень 01 (одна) копійка. Також стягнуто з відповідачки витрати на оплату судового збору в сумі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 40 (сорок) копійок.

Разом з тим, будь-яких доказів, які б ставили під сумнів обґрунтованість прийнятого судового рішення, до заяви не долучено.

Враховуючи положення кредитного договору щодо відсоткової ставки та терміну надання кредитних коштів відсотки нараховано в межах строку кредитування та згідно графіку погашення заборгованості.

Суд зазначає, що у відповідності до статті 6 ЦК України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України).

Доказів, що спростовують факт укладення договору не надано. Відповідач при підписанні договору погодився зі всіма істотними умовами договору.

ОСОБА_1 не було надано ніяких доказів виконання зобов`язань, в тому числі доказів невірного нарахування виниклої суми заборгованості по відсоткам та штрафам, відповідно до умов договору, в тому числі шляхом проведення та надання власного контррозрахунку.

Зі змісту заяви про перегляд заочного рішення вбачається, що доводи, викладені у заяві про перегляд заочного рішення, зводяться до незгоди з ухваленим рішенням суду.

Тобто, на доведення вимог заявника до заяви про перегляд заочного рішення не подано належним і допустимих доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, окрім заперечень, а на підставі наявних у справі доказів доводи заявника не знаходять свого підтвердження, при ухваленні заочного рішення судом було надано їм належну правову оцінку.

Окрім того, судом встановлено, що відповідач повідомлялася про судовий розгляд справи, шляхом направлення судової кореспонденції по місцю реєстрації. Більш того, у заяві про перегляд заочного рішення також зазначає адресу реєстрації: АДРЕСА_1 .

Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження №11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі №913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі №10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі №24/260-23/52-б).

Окрім того, суд вважає, що факт неотримання відповідачем у справі кореспонденції, яка направлена судом з дотриманням вимог процесуального закону за належною адресою, суд вважає таким, що зумовлений не об`єктивними причинами, а є наслідком суб`єктивної поведінки відповідача.

Окрім того, відповідно до ч.11 ст. 128 ЦПК України відповідач була повідомлена про дату, час і місце проведення судового засідання, призначеного на 02.07.2025 через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, про що в матеріалах справи наявне підтвердження. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Докази надсилання документів у матеріалах справи наявні, такі не вручені за вказаних причини, особа вважається повідомленою про розгляд справи судом згідно з вимогами ЦПК України, за змістом рішення суду від 02.07.2025 вказано про неодноразову неявку відповідача, належне її повідомлення про розгляд справи судом, однак остання повторно не з`явилася, хоча про час і місце розгляду справи була повідомлена своєчасно і належним чином, про причини неявки не повідомила суд.

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути єдиною підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення (обґрунтованих заперечень щодо порядку здійснення розрахунку чи суми заборгованості стороною відповідача не надано).

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» ЄСПЛ вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи в розумний строк незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону спору про громадянські права та обов`язки цивільного характеру.

Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України».

Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи та постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими й непереборними обставинами (пункт 46 рішення у справі «Рябих проти Росії»).

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 Конвенції, а також ст. 1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

З огляду на те, що підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви відповідача про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Керуючись ст.ст.247, 280-289 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом Товариства з обмеженою про перегляд заочного рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 02.07.2025 у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «КРЕДИТ-КАПІТАЛ» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, - відмовити.

В зв`язку з залишенням заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачкою в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Вінницького апеляційного суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Олена НАТАЛЬЧУК