Справа № 755/9723/25
Провадження №: 2/755/8404/25
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

"27" листопада 2025 р. м.Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Коваленко І.В., вивчивши матеріали позовної заяви Адвокатського об`єднання «Аксіо» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшли матеріали цивільної справи за позовом Адвокатського об`єднання «Аксіо» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

За змістом позовних вимог позивач просить суд: «Стягнути з ОСОБА_1 на користь Адвокатського об`єднання «Аксіо» заборгованість у загальному розмірі 457 263,24 грн, з якої: основний борг - 116 000,00 грн, пеня - 230 608,00 грн, 3% річних - 18 954,08 грн, інфляційні втрати - 91 710,16 грн, а також понесені судові витрати.

28.05.2025 року в порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Коваленко І.В.

На виконання вимог частини шостої статті 187 ЦПК України судом 29.05.2025 року зроблено запит до органу реєстрації місця проживання відповідачки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно відомостей електронного реєстру територіальної громади міста Києва «ГІОЦ/КМДА» від 16.06.2025 року, відповідачка ОСОБА_1 з 25.09.2024 року знята з зареєстрованого місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

17.06.2025 року суддею також було здійснено запит до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрації місця проживання ЦМУ ДМС в м.Києві та Київській області щодо зареєстрованого місця проживання відповідача.

06.08.2025 р. з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрації місця проживання ЦМУ ДМС в м.Києві та Київській області надійшла інформація про те, що ОСОБА_1 з 25.09.2024 року знята з зареєстрованого місця проживання за адресою АДРЕСА_1 .

У період з 11.08.2025 року по 24.08.2025 року включно головуючий суддя Коваленко І.В. перебувала у щорічній відпустці.

З 25.08.2025 року по 05.09.2025 року - тимчасова непрацездатність головуючого судді Коваленко І.В.

З метою визначення суб`єктивного складу сторін та перевірки встановлених судом відомостей було зроблено запит від 12.09.2025 та повторно 24.10.2025, 26.11.2025 року до Київського відділу державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про надання інформації (у разі наявності) щодо ОСОБА_1 , а саме: актовий запис про її смерть.

27.11.2025 року (вх.№ЕП-13618) на електронну адресу суду від Київського відділу державної реєстрації смерті Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України надійшла відповідь про те, що у відділі не проводилась державна реєстрація смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Перевірку проведено за період з 01.01.2018 року по теперішній час.

Згідно вимог ч.9 ст. 28 ЦПК України, позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Позовна заява віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду міста Києва.

Форма та зміст позовної заяви та доданих до неї документів відповідає вимогам статей 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, Закону України «Про судовий збір».

Позовна заява підсудна Дніпровському районному суду міста Києва.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови в відкритті провадження у справі, відсутні.

Відповідно до ч. 2, п. 1 ч. 4, п. 4 ч. 6 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (ч. 3 ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України).

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини (ч. 4 ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України).

Враховуючи те, що положення статті 19 Цивільного процесуального кодексу України в структурі законодавчого акта розташовані серед Загальних положень процесуального закону, суд має право віднести справу до категорії малозначних на будь-якій стадії її розгляду. При цьому за змістом пункту 1 частини шостої цієї статті справи, зазначені в ньому, є малозначними в силу притаманних їм властивостей, виходячи з ціни пред`явленого позову та його предмета.

Виходячи з підстав та предмету позову, обраний позивачем спосіб захисту права (позов майнового характеру), значення справи для сторін, відсутні підстави вважати цей спір малозначним чи незначної складності, у зв`язку із чим, справу належить розглядати за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання.

Відповідно до приписів статті 189 Цивільного процесуального кодексу України завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

В ухвалі про відкриття провадження в справі суд, у тому числі, зазначає за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа (частина 2 статті 187 Цивільного процесуального кодексу України).

Враховуючи характер спору, з метою повної та всебічної підготовки справи до розгляду, з`ясування правових позицій сторін, належного дослідження всіх обставин і доказів у справі, суддя постановив здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання.

Суд звертає увагу на те, що на даний час матеріали справи не містять достовірних актуальних відомостей щодо адреси реєстрації/проживання відповідача у справі на момент звернення позивача до суду.

Відповідно до ч. 10 ст. 187 ЦПК України якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

За змістом ч. 11 ст. 128 ЦПК України встановлено, що відповідач, місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Отже, оскільки отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) відповідача у справі ОСОБА_1 , то її повідомлення про розгляд справи слід здійснювати шляхом оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Порядок публікації оголошень на веб-порталі судової влади України визначається Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

На підставі викладеного, керуючись статтями 19, 128, 175, 177, 187, 189-193, 261 Цивільного процесуального кодексу України, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву прийняти до розгляду та відкрити провадження в цивільній справі за позовом Адвокатського об`єднання «Аксіо» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Призначити підготовче засідання на «21» січня 2026 року на 16 год. 00 хв., у залі судового засідання в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Пластова, 3, каб. 8, під головуванням судді Коваленко І.В.

Повідомити відповідача ОСОБА_1 про розгляд даної справи шляхом оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Роз`яснити учасникам цивільного процесу, що відповідач має право подати відзив на позов протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої-п`ятої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачами у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої-п`ятої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2 ст. 352 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя :