ПОСТАНОВА

Іменем України

19 листопада 2025 року м. Кропивницький

справа № 398/2800/25

провадження № 22-ц/4809/1549/25

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: головуючого судді Єгорової С. М., суддів: Мурашка С. І., Чельник О. І.,

секретар судового засідання Діманова Н. І.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Приютівська селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10 липня 2025 року у складі головуючого судді Молонової Ю. В.

УСТАНОВИВ:

Короткий зміст позову та рішення суду першої інстанції.

У травні 2025 року ОСОБА_1 звернулась із позовом до Приютівської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області, в якому просила визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті батька, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, в тому числі: на земельну ділянку площею 4,41 га, кадастровий номер :02:000:0593, що розташована на території Приютівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області. Крім цього, її батько мав право на земельну ділянку розміром 4,18 га, кадастровий номер 0:02:000:0153, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яку останній фактично прийняв у спадщину за заповітом після смерті рідної сестри ОСОБА_3 , однак свідоцтво про право на спадщину не отримав, оскільки оригінали документів на землю були втрачені.

У другій половині квітня 2013 року позивачка звернулась до нотаріальної контори за консультацією, де їй повідомили про необхідність подання оригіналів правовстановлюючих документів.

В ході пошуку оригіналів документів у вересні 2023 року з ТОВ «Колос» їй повідомили про те, що документи було знайдено.

Враховуючи пропуск визначеного законом строку на звернення із заявою про прийняття спадщини, у 2024 році позивачка звернулася до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08 травня 2024 року ОСОБА_1 визначено додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини. Рішення суду набрало законної сили 10 червня 2024 року, тобто позивачка мала подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті батька до 10 серпня 2024 року.

08 серпня 2024 року позивачка звернулася до Олександрійської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, шляхом направлення її через пошту ТОВ «Поні Експрес». Однак її заява надійшла до нотаріальної контори з пропуском строку, що стало підставою для відмови у її прийнятті.

Враховуючи, що додатковий строк їй вже надавався, вона звернулась до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно, проте 07 квітня 2025 року вона подала заяву про відкликання позову. Вказане було зумовлено тим, що рішенням суду від 08 травня 2024 року їй надавався додатковий строк, який пропущено у 2013 році, а на даний час нею пропущено додатковий строк у два місяці, визначений рішенням суду у 2024 році.

Зазначає, що в межах визначеного судом строку подала заяву, однак з незалежних від неї причин заява не надійшла вчасно до нотаріальної контори.

У зв`язку із зазначеним позивача звернулась до суду з даним позовом.

Рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10 липня 2025 року відмовлено у задоволені позову ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник ОСОБА_4 , до Приютівської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції керувався тим, що позивачці вже було визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька, однак вона не скористалась своїм правом. Позивачкою не надано доказів своєчасного звернення до нотаріальних органів із заявою про прийняття спадщини, оскільки копія накладної «Pony Express» містить чек-трекінг 29-9978-1444, який при перевірці на сайті поштового відправника видає помилку із зазначенням «номер не знайдено».

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Фатовенко Олександр Олексійович, подала до апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій з підстав неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, ставить питання про скасування рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10 липня 2025 року та ухвалення нового про задоволення позовних вимог.

В обґрунтування зазначено, що суд першої інстанції зробив неправильний висновок відносно відсутності доказів своєчасного звернення позивачки до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Представник вказує, що відсутність інформації про відправлення у трекері, сама по собі, не є підставою для відмови нотаріуса у прийнятті заяви. Крім того, сам факт звернення із даною заявою не оспорюється та підтверджується листом завідуючої Другої Олександрійської державної нотаріальної контори Ліб В. В. № 194/02-31 від 03 березня 2025 року.

Вказав, що відповідач Приютівська селищна рада визнала позовні вимоги ОСОБА_1 та не заперечувала щодо поновлення останній строку для прийняття спадщини. В свою чергу, Друга олександрійська державна нотаріальна контора своїм листом №194/02-31 від 03 березня 2025 року рекомендувала звернутися з вказаним питанням до суду для визначення додаткового строку, оскільки, на їх думку, заява про прийняття спадщини подана з порушенням термінів вказаних у рішенні суду. Даним листом, нотаріальна контора визнала факт того, що заява від 07 серпня 2024 року у спадковій справі перебуває, але зважаючи на строк відправлення у накладній ( 07 серпня 2024 року), вважає пропущеним строк для її подання і у зв`язку з цим - рекомендує звернутися за вирішенням даного питання до суду.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.

Відзиву на апеляційну скаргу учасниками справи не подано, що згідно вимог ч. 3 ст. 360 ЦПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Участь учасників справи в суді апеляційної інстанції.

Учасники справи в судове засідання, призначене на 19 листопада 2025 року, не з`явились, належним чином повідомлені належним чином про дату, час та місце розгляду справи (а.с.94-97).

19 листопада 2025 року через систему Електронний Суд від представника позивачки до Кропивницького апеляційного суду надійшла заява про розгляд справи без участі сторони позивачки (а.с.98).

Позиція апеляційного суду.

Відповідно до ст. 367, 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції у межах, передбачених ст. 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Встановлені судом першої інстанції неоспорені обставини, а також обставини встановлені апеляційним судом.

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є ОСОБА_2 та ОСОБА_6 (а.с.11).

28 квітня 1978 року ОСОБА_5 уклала шлюб із ОСОБА_7 та після укладення шлюбу змінила прізвище на ОСОБА_8 (а.с.12).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 (а.с.10).

Згідно з копією довідки №739 від 15 червня 2015 року, виданої Косівською сільською радою Олександрійського району Кіровоградської області, ОСОБА_2 постійно проживав до дня смерті за адресою: АДРЕСА_1 . З ним спільно ніхто не був зареєстрований та ніхто не проживав, заповіти від його іменті в сільській раді не посвідчувались (а.с.11).

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 та копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , ОСОБА_9 та ОСОБА_2 є рідними сестрою та братом (а.с.13-14).

Згідно копії довідки №740 від 15 червня 2015 року, виданої Косівською сільською радою установлено, що померла ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 постійно проживала та була зареєстрована до дня смерті, за адресою: АДРЕСА_1 . З нею спільно проживав та був зареєстрований брат ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з 1982 року до дня своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . Від імені ОСОБА_3 в сільській раді посвідчувався заповіт 13 листопада 2003 за номером 26 (а.с.15).

Відповідно до копії заповіту, посвідченого секретарем Косівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області Зюзь Л. В.,, ОСОБА_3 все своє майно заповіла ОСОБА_2 (а.с.16).

Згідно копії листа директора ТОВ «Колос» №15/10 від 03 жовтня 2023 року останній повідомив ОСОБА_1 , що оригінал державного акту на земельну ділянку №593 було знайдено та його можна отримати особисто на офісі підприємства або зазначити актуальну поштову адресу для пересилання поштою. Разом з тим, зазначено, що у ТОВ «Колос» відсутній правовстановлюючий документ на земельну ділянку № НОМЕР_5 , площею 4,18 га, яка належить ОСОБА_3 (а.с.20).

Відповідно до копії державного акту на право приватної власності на землю серії :02:000:0593, на підставі розпорядження Олександрійської районної державної адміністрації Ради народних депутатів від 02 квітня 2002 року №170-р, ОСОБА_2 належить земельна ділянка площею 4,41 га, розташована на території Косівської сільської ради, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.21).

Згідно розписки від 24 січня 2024 року вбачається, що ОСОБА_1 отримала в офісі ТОВ «Колос» оригінал державного акту на право власності на земельну ділянку №153, виданий на ім`я ОСОБА_3 (а.с.22).

Відповідно до копії державного акту на право приватної власності на землю серії :02:000:0153, на підставі розпорядження Олександрійської районної державної адміністрації Ради народних депутатів від 02 квітня 2002 року №170-р, ОСОБА_3 належить земельна ділянка площею 4,18 га, розташована на території Косівської сільської ради, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.23).

Рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08 травня 2024 року у справі №398/925/24, задоволено позов ОСОБА_1 до Приютівської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю "Колос" про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Визначено ОСОБА_1 додатковий строк в два місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Рішення суду набрало законної сили 10 червня 2025 року (а.с.24-25).

07 серпня 2024 року ОСОБА_1 підготувала заяву про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 . Вказана заява адресована Другій олександрійській державній нотаріальній конторі Кіровоградської області (а.с.26).

Згідно копії накладної №29-9978-1444 від 07 серпня 2024 року «PONY EXPRESS», ОСОБА_10 направила поштове відправлення на адресу Другої олександрійської державної нотаріальної контори (а.с.27).

Листом Другої олександрійської державної нотаріальної контори вих.№194/02-31 від 03 березня 2025 року, ОСОБА_1 повідомлено про неможливість завести спадкову справу після померлого ОСОБА_2 на підставі надісланої заяви, оскільки вона подана з порушенням термінів, зазначених в рішенні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08 травня 2024 року, справа №398/925/24, для подачі заяви (а.с.28).

Відповідно до копії ухвали Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 07 квітня 2025 року, справа №398/1705/25, позовну заяву ОСОБА_1 до Приютівської селищної ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом, повернуто позивачеві (а.с.29).

Мотиви, з яких виходить колегія суддів апеляційного суду.

Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно до статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220,1222,1270 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Звернувшись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач зобов`язаний повідомити суду поважні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, а також надати докази на підтвердження своїх доводів та вимог.

Частина третя статті 1272 ЦК України може застосовуватись, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 24 січня 2020 року у справі №192/1663/17 зазначив, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Позивачка, звертаючись до суду з даним позовом, зазначала про те, що рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08 травня 2024 року ОСОБА_1 було визначено додатковий строк у два місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . 07 серпня 2024 року вона звернулась до Олександрійської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини шляхом направлення вказаної заяви через пошту ТОВ «Поні Експрес». Однак її заява надійшла до нотаріального органу занадто пізно, що стало підставою відмови у її прийнятті та заведенні спадкової справи. На думку позивачки, визначений судом строк для подачі заяви про прийняття спадщини був пропущений нею через затримку надходження поштового листа, а тому вважає, що наявні підстави для ухвалення судового рішення про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції врахував, що позивачці вже було визначено судовим рішенням додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька, однак вона не скористалась своїм правом.

Колегія суддів погоджується із такими висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

У відповідності до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Наявними у матеріалах справи підтверджується, що рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08 травня 2024 року у справі №398/925/24, задоволено позов ОСОБА_1 до Приютівської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю "Колос" про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Визначено ОСОБА_1 додатковий строк в два місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Рішення суду набрало законної сили 10 червня 2025 року (а.с.24-25).

Позивачка долучила до матеріалів справи заяву про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 від 07 серпня 2024 року, яка адресована Другій олександрійській державній нотаріальній конторі Кіровоградської області (а.с.26).

Згідно копії накладної №29-9978-1444 від 07 серпня 2024 року «PONY EXPRESS», ОСОБА_10 направила поштове відправлення на адресу Другої олександрійської державної нотаріальної контори (а.с.27).

Листом Другої олександрійської державної нотаріальної контори вих. №194/02-31 від 03 березня 2025 року, ОСОБА_1 повідомлено про неможливість завести спадкову справу після померлого ОСОБА_2 на підставі надісланої заяви, оскільки вона подана з порушенням термінів, зазначених в рішенні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08 травня 2024 року, справа №398/925/24, для подачі заяви (а.с.28).

Відповідно до п. 3.3 глави 10 Наказу Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5 Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу у письмовій формі.

Згідно п. 3.5. цього ж наказу, у разі надходження засобами поштового зв`язку заяви, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, або заяви, підписаної кваліфікованим електронним підписом або удосконаленим електронним підписом, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису спадкоємця, яка надійшла технічними засобами електронних комунікацій, нотаріус приймає таку заяву, заводить спадкову справу, а спадкоємцю повідомляє про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса.

Пунктом 3.21 цього ж наказу передбачено, що своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку.

Відповідно до ч. 2 ст. 255 ЦК України письмові заяви та повідомлення, здані до установи зв`язку до закінчення останнього дня строку, вважаються такими, що здані своєчасно.

Разом з тим, у матеріалах справи відсутні докази коли саме нотаріальною конторою отримано поштове відправлення. Більш того, копія накладної «Pony Express» містить чек-трекінг 29-9978-1444, який при перевірці на сайті поштового відправника видає помилку із зазначенням «номер не знайдено».

Позивачкою таких доказів не надано.

У постанові Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року в справа № 614/193/17 (провадження № 61-25718св18) зазначено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Під час розгляду цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Повторне визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини одним і тим же спадкоємцем законодавством не передбачено.

Оскільки позивачці раніше надавався додатковий строк для прийняття спадщини, то і правові підстави для повторного задоволення її позову відсутні.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, не спростовують висновки суду першої інстанції, та не містять підстав для скасування або зміни судового рішення.

Слід також зазначити, що Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

При цьому, колегією суддів ураховано усталену практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain, п. п. 29 - 30).

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Виходячи з викладеного, судом першої інстанції правильно визначено характер правовідносин між сторонами, вірно застосовано закон, що їх регулює, повно і всебічно досліджено матеріали справи та надано належну правову оцінку доводам сторін і зібраним у справі доказам, не порушено норми процесуального права.

З підстав, передбачених статтею ст. 375 ЦПК України, апеляційні скарги підлягають залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції та додаткове рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст. 367, 368, 371, 374, 375, 381-384, 389, 390 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Фатовенко Олександр Олексійович, залишити без задоволення.

Рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10 липня 2025 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повна постанова складена 25.11.2025.

Головуючий С. М. Єгорова

Судді С. І. Мурашко

О. І. Чельник