Справа № 515/1025/24
Провадження № 2/513/175/25
Саратський районний суд Одеської області
26 листопада 2025 року Саратський районний суд Одеської області у складі:
головуючого судді Миргород В.С.,
при секретарі судового засідання Аркуші І.О.,
розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду смт Сарата Білгород-Дністровського району Одеської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 особі представника адвоката Племениченко Антоніни Вячеславівни до ОСОБА_2 в інтересах якої діє адвокат Кірюшин Артем Андрійович про стягнення безпідставно отриманих коштів, третя особа: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , суд, -
В С Т А Н О В И В:
25 червня 2024 року позивач через свого представника звернувся до Татарбунарського районного суду Одеської області з позовом до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно отриманих коштів у сумі 2 835 доларів США, відсотків річних у розмірі 1 794 доларів США 21 цент.
Відповідно до ухвали суду від 26 серпня 2024 року відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження та розпочато підготовче провадження; відповідачу роз`яснено право на подання відзиву на позовну заяву; витребувано у державного нотаріуса Саратської державної нотаріальної контори Одеської області Колісника Д.Ю. копію спадкової справи № 118/2017 року до майна ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
15 листопада 2024 року на виконання ухвали суду 26 серпня 2024 року від державного нотаріуса надійшла копія спадкової справи № 118/2017 року до майна ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
У ході підготовчого засідання з матеріалів спадкової справи № 118/2017 року, заведеної до майна ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено, що спадкоємцем після його смерті, окрім позивача, є його матір ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка 13 квітня 2017 року звернулася до державного нотаріуса Саратської державної нотаріальної контори Одеської області Колісника Д.Ю. з заявою про прийняття спадщини після смерті сина.
Ухвалою суду від 11 грудня 2024 року залучено до участі у справі, у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
15 січня 2025 року до суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_1 , адвоката Племениченко А.В. про витребування у державного нотаріуса Саратської державної нотаріальної контори Одеської області Колісника Д.Ю., копії спадкової справи щодо майна ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що 05 липня 2018 року видане свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 .
01 липня 2025 року на виконання ухвали суду від 11 березня 2025 року до суду надійшла копія спадкової справи № 300/2018 щодо майна ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 (Вх. № 4080/25-Вх від 01.07.2025 р.).
21 липня 2025 року від представника позивача адвоката Племениченко А.В., надійшло клопотання про залучення до участі у справі правонаступника померлої ОСОБА_3 , яким є ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ) (Вх. № 4475/25-Вх від 21.07.2025 р.).
Ухвалою суду від 22 липня 2025 року, залучено до участі у цивільній справі №515/1025/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно отриманих коштів в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, залучено ОСОБА_4 .
Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду справи. Представник позивача подала заяву про слухання справи у її та позивача відсутність та закрити підготовче провадження у справі, призначивши до судового розгляду (Вх.№6370/25-Вх від 29.10.2025 р.).
Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідач та представник відповідача також не з`явилися у підготовче засідання, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним та своєчасно шляхом надсилання судової повістки в «Електронний суд», про причини неявки суд не повідомили, клопотання про відкладення розгляду справи не подали.
Третя особа ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим про дату на час підготовчого засідання шляхом розміщення оголошення на веб-сайті «Судова влада» до суду не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
За змістом частин першої-другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
За змістом ст.ст. 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).
У справах «Осман проти Сполученого королівства», «Креуз проти Польщі» та у справі «Пономарьов проти України» (п. п. 40, 41, 42 рішення від 03.04.2008 та ін.) Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).
Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства (ч.2 ст.121 ЦПК України).
Поняття розумних строків розгляду справи в контексті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод нетотожне (неідентичне) поняттю процесуальних строків в національних системах права. Право Європейського Суду з прав людини є «автономним» і його тлумачення Судом Конвенції не пов`язане з тлумаченням права національними судами.
Європейський Суд з прав людини оцінює «розумність» тривалості провадження з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також важливість предмета спору для заявника та інші.
В пункті 1.6. Європейської хартії про статус суддів (Рада Європи, 1998 р.) з урахуванням положень статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом» зазначено, що на державу покладається обов`язок забезпечувати суддів всіма засобами, необхідними для належного виконання їхніх завдань, і зокрема, для розгляду справ в межах розумного періоду часу.
У відповідності до ч. 3 ст. 211, ст. 223 ЦПК України, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін, належних чином повідомлених про день, місце та час розгляду справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, ознайомившись з матеріалами позову, приходить до наступного висновку.
Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.
Підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій.
Згідно із статтею 210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.
Виходячи зі змісту вказаних процесуальних норм, підготовче провадження має бути проведено протягом встановлених строків, а неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача чи відповідача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.
Положеннями ст. 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.
В підготовчому судовому засіданні остаточно встановлено, що підстав для залишення позовної заяви без розгляду або закриття провадження у справі немає, визначено предмет спору та характер спірних правовідносин, встановлено, що спір між сторонами до судового розгляду не врегульований, з`ясовано заперечення проти позовних вимог, визначено обставини справи, які підлягають встановленню, та зібрано відповідні докази, клопотань про залучення до участі у справі відповідачів, третіх осіб та інших клопотань до суду не надійшло, а також вчинено інші дії з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.
Підстав для відкладення підготовчого судового засідання немає, спір повинен бути вирішеним у розумні строки, а тому є підстави для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, оскільки до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті процесуальних дій вчиняти не потрібно.
Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.
Згідно п. 15 ч.2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд: призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань у разі складності справи) для розгляду справи по суті.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст.189,196-198,200 ЦПК України, суд,
ПОСТАНОВИВ:
Підготовче провадження у справі за позовом позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно отриманих коштів, третя особа: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 закрити.
У судове засідання для розгляду справи по суті викликати учасників справи та попередити про наслідки неявки до суду.
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя В. С. Миргород