СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/19474/25

пр. № 2-о/759/684/25

17 жовтня 2025 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді Ул`яновської О.В.,

секретаря судового засідання Косінської І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська Рада про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

І. Позиція сторін у справі

у серпні 2025 р. заявник звернулася до суду із зазначеною заявою, просить суд встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідним сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ; встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 є рідною бабою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

В обґрунтування заявлених вимог заявником зазначено, що Після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 залишилась двокімнатна квартира АДРЕСА_1 . Постановою Другої КДНК . відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її рідної баби - ОСОБА_3 , у зв`язку з неспівпадінням прізвища, тобто мають розбіжності в прізвищах, що підтверджують документи - свідоцтво про народження та паспорт громадянки України, а також РНОКПП на прізвище ОСОБА_4 , яка є спадкоємицею за законом після рідної баби - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , за якими нотаріус мав би змогу прослідкувати коло родинних відносин, мають розбіжності у прізвищах. У померлої ОСОБА_3 був рідний син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Оскільки така описка перешкоджає заявнику належним чином оформити їй свої спадкові права, є необхідність у встановленні факту родинних відносин баби ОСОБА_3 , її сина (батька заявника) - ОСОБА_2 та заявника ОСОБА_1 .

ІІ. Процесуальні дії і рішення суду

відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.08.2025, визначено головуючого - суддю Ул`яновську О.В. (а.с. 34-35).

Ухвалою судді від 02.09.2025 відкрито провадження по справі (а.с. 36).

У судове засідання заявник та його представник не з`явилися, повідомлені належним чином про слухання справи, 17.10.2025 до суду подано заяву про слухання справи за їх відсутності (а.с. 48).

Заінтересована особа у судове засідання не з`явилася, повідомлена належним чином про слухання справи, у поясненнях від 03.10.2025 просили слухати справу у відсутність представника КМР та ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства на підставі наданих заявницею доказів (а.с. 40-43).

Враховуючи положення ч. 1 ст. 223 та ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового засідання технічними засобами за відсутності учасників справи на підставі доказів, які наявні в матеріалах справи. Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд, всебічно з`ясувавши обставини, на які заявник посилається як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, вважає встановленими такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

ІІІ. Фактичні обставини справи

як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 7).

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 серії НОМЕР_2 , актовий запис №1576 від 02.06.1984, вказано на російській мові « ОСОБА_5 », в графі «батько» вказано « ОСОБА_6 », в графі «мати» вказано « ОСОБА_7 » (а.с. 12).

Згідно паспорту серії НОМЕР_3 та РНОКПП заявника зазначено як « ОСОБА_1 » (а.с. 13-17).

З свідоцтва про народження ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 серії НОМЕР_4 вбачається, що в графі «батько» зазначено « ОСОБА_9 », в графі «мати» зазначено « ОСОБА_3 » (а.с. 18).

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_5 , російською мовою « ОСОБА_6 », ІНФОРМАЦІЯ_1 та « ОСОБА_10 » ІНФОРМАЦІЯ_6 уклали шлюб 21.02.1981 року та після укладення шлюбу присвоєні прізвища: чоловіку: « ОСОБА_11 », дружині « ОСОБА_12 » (а.с. 20).

Як вбачається з Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № від 14.05.2025 реєстратором Відділу реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві 08.11.2012 було зареєстровано в реєстрі актовий запис про шлюб та в графі «відомості про чоловіка» зазначено « ОСОБА_8 », в графі «відомості про дружину» зазначено « ОСОБА_13 » (а.с. 21).

19.12.1996 року Московським РУГУ МВС України в місті Києві ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 було видано паспорт громадянина України, де прізвище зазначено як « ОСОБА_14 » (а.с. 22).

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_6 від 28.01.2009 . ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 24).

Постановою Другої київської державної нотаріальної контори №2992/02-31 від 01.08.2025 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її рідної баби - ОСОБА_3 у зв`язку з неспівпадінням прізвища, тобто мають розбіжності в прізвищах, що підтверджують документи - свідоцтво про народження та паспорт громадянки України, а також реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_7 на прізвище ОСОБА_4 , яка є спадкоємицею за законом після рідної баби - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , за якими нотаріус мав би змогу прослідкувати коло родинних відносин, мають розбіжності у прізвищах. У померлої ОСОБА_3 був рідний син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 9-11).

ІV. Позиція суду та оцінка аргументів учасників розгляду

відповідно п. 6 ч. 1, ч. 2 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. У судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 № 5, передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю та ін. (п. 2 постанова пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» 30.05.2008 року №7).

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Згідно зі ст. 68 Закону України «Про нотаріат» та відповідно до п. п. 4.14 гл. 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5 (надалі - Порядок) при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти.

Відповідно до п.п. 4.2 гл. 10 розділу ІІ Порядку доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних та інших відносин.

У ст. 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України ).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.

Факт родинних відносин між ОСОБА_2 та його матір`ю ОСОБА_3 знайшов своє підтвердження в судовому засіданні. Факт того, що ОСОБА_3 була за життя рідною бабою ОСОБА_1 доводиться дослідженими доказами наявними у справі.

Аналізуючи зібрані по справі докази та пояснення, суд приходить до висновку що заяву про встановлення юридичного факту родинних відносин суд визнає обґрунтованою, доведеною і такою, що підлягає задоволенню.

V. Розподіл судових витрат

відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України при ухвалені судом рішення судові витрати не відшкодовується, якщо інше не встановлено законом.

На підставі викладеного, керуючись вимогами Закону України «Про нотаріат»; ст.ст. 1216, 1218-1220, 1231 ЦК України; ст.ст. 3, 5, 7, 8, 13, 76-79, 81, 234, 256, 315-319, 354, 355 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська Рада про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідним сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 є рідною бабою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О.В. Ул`яновська

Повний текст рішення суду складено 24.10.2025.