Справа №345/5722/25
Провадження № 2/345/2636/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.11.2025 р. м. Калуш

Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Якиміва Р.В.

з участю секретаря судового засідання Гладенької Л.Ф.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Калуської міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В

Стислий виклад позицій сторін.

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Калуської міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті мами ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мама ОСОБА_2 .. За життя вона склала заповіт, яким заповіла квартиру АДРЕСА_1 позивачці. Вона звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено через пропущення терміну звернення для прийняття спадщини. До нотаріуса Винник Н.І. раніше не зверталася, оскільки їй не було відомо про існування заповіту, так як мама ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 нічого їй про існування заповіту не повідомляла. Інших спадкоємців не має. Просить суд вважати поважними вищевказані причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Представник відповідача подав суду відзив в якому вказав, що причини пропуску строку для прийняття спадщини вказані позивачкою, а саме необізнаність про існування заповіту є поважними, тому не заперечує щодо задоволення позову.

Позивач в судове засідання звернулася з письмовою заявою, в якій просить справу розглядати без її участі, позов підтримала.

Представник відповідача в судове засідання звернулася з письмовою заявою, в якій просить справу розглядати без його участі, позов визнав, не заперечив щодо його задоволення.

Ухвалою судді від 10.10.2025 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання за участю сторін.

Ухвалою суду від 03.11.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, виходячи з поданих заяв, судом розглядається справа за наявними доказами у відсутності сторін без фіксування звукозаписувальним технічним засобом.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.5).

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 (а.с.10).

На випадок своєї смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 посвідчила заповіт, який був посвідчений державним нотаріусом, відповідно до якого заповіла квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_1 (а.с.6).

У відповіді від 05.09.2025 приватний нотаріус Калуського районного нотаріального округу Бабич В.Л. на звернення ОСОБА_1 повідомив, що вона пропустила шестимісячний термін для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.11).

Таким чином, виник спір з приводу поважності причин пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини після смерті його вітчима.

Оцінка суду.

Вивчивши зміст заяв сторін, дослідивши письмові докази в їх сукупності, повно та всебічно з`ясувавши обставини, на які позивачка посилається як на підставу своїх вимог, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, прийнявши визнання позову представником відповідача, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з такого.

Статтею 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 15 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно зі ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з вимогами ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особі, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи (ч. 1 ст. 1220 ЦК України).

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 1220 ЦК України.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

В судовому засіданні встановлено, що позивач звернулася до приватного нотаріуса із заявою про оформлення спадкової справи з порушенням шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері, у зв`язку з чим отримала відмову у вчиненні вказаної нотаріальної дії.

Таким чином, ОСОБА_1 являється спадкоємцем за заповітом після смерті мами ОСОБА_2 , однак вона пропустила строк, встановлений законом для прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви і ці обставини визнані судом поважними.

В судовому засіданні знайшли своє підтвердження обставини, на які посилається позивачка щодо поважності причин пропуску вказаного строку. Зокрема, позивачка після смерті матері не зверталася до нотаріуса, оскільки їй не було відомо про існування заповіту, так як мама нічого їй про існування заповіту не повідомляла.

Суд вважає наведені обставини поважними причинами пропуску позивачкоюстроку для прийняття спадщини, оскільки вони пов`язані з об`єктивними труднощами для спадкоємця щодо вчинення цих дій.

Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 315/765/14-ц, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Зважаючи на викладені обставини та беручи до уваги те, що позивач захистити своє порушене право в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, не може, суд вважає, що ОСОБА_1 , як спадкоємець за заповітом після смерті мами ОСОБА_2 , який пропустила з поважної причини строк для прийняття спадщини, навела достатні підстави для визначення їй додаткового строку.

На підстав вищевикладеного, ст.ст. 15, 1216, 1217, 1220, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 13, 81, 141, 200, 206, 211, 247 ЦПК України та керуючись ст.ст. 258, 259, 264, 265, 268, 273 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк тривалістю три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Івано-Франківського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя