Справа № 369/8689/24
Провадження № 2/369/2368/25
РІШЕННЯ

Іменем України

24.11.2025 м. Київ

Києво - Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Янченка А.В.,

за участі секретаря судового засідання Лисяк К.О.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження в приміщенні Києво-Святошинського районного суду Київської області цивільну справу № 369/8689/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Кошарського Олександра Володимировича, Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Леденьов Іван Сергійович, Державний нотаріус Кицюк Олександр Павлович, ОСОБА_4 , Служба у справах дітей Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області, про витребування майна з чужого незаконного володіння,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до відповідачів про витребування з чужого незаконного володіння однокімнатної квартири АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 26 грудня 2016 року ОСОБА_1 набув у приватну власність квартиру АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 26 грудня 2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Горобинською Ганною Анатоліївною, серія та номер 1070.

Право власності на вищезазначену квартиру було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно за ОСОБА_1 .

В подальшому як стало відомо позивачу, 27.11.2020 право власності на квартиру АДРЕСА_1 набуте на підставі договору купівлі-продажу від 26 грудня 2016 року було припинено 27.11.2020. Новим власником вищезазначеної квартири з 27.11.2020 зазначено ОСОБА_3 , яка набула у власність спірну квартиру на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: 8087, виданий 27.11.2020, видавник: Приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Леденьов І.С.

В подальшому як стало відомо позивачу з 18.07.2023 новим власником спірної квартири зазначено ОСОБА_2 , який набув у власність спірну квартиру на підставі договору дарування, серія та номер: 681, виданий 18.07.2023, видавник: Липовецька державна нотаріальна контора Вінницької області.

На думку позивача, Товариство з обмеженою відповідальністю "Вердикт Капітал" неправомірно звернулось до Рівненського міського суду Рівненської області з заявою про заміну стягувача Публічне акціонерне товариство "Родовід Банк" на його правонаступника - Товариство з обмеженою відповідальністю "Вердикт капітал" у справі № 569/4465/13-ц за позовом Публічного акціонерного товариства "Родовід Банк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про стягнення заборгованості за кредитним договором № 144/АЄ-012.07.2 в частині стягнення заборгованості з ОСОБА_1 та з заявою про видачу дублікату виконавчого листа та поновлення пропущеного строку для пред`явлення виконавчого листа до виконання, отримало в Рівненського міського суду Рівненської області відповідні ухвали у вищезазначеній цивільній справі, які в подальшому були скасовані Рівненським апеляційним судом постановами від 16 листопада 2023 року та 23 листопада 2023 року.

В подальшому, отримавши ухвали суду у цивільній справі № 569/4465/13-ц, які визнані судом апеляційної інстанції незаконними та такими, що прийняті судом першої інстанції з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, товариство з обмеженою відповідальністю "Вердикт Капітал" звернулось до приватного виконавця Кошарського Олександра Володимировича з заявою про відкриття виконавчого провадження на підстав дублікату виконавчого листа у справі № 569/4465/13-ц та ухвал суду першої інстанції про заміну сторони у виконавчому провадженні.

Приватний виконавець Кошарський Олександр Володимирович 03.07.2020 виніс постанову ВП № 62470231 про відкриття виконавчого провадження щодо позивача.

На думку позивача жодного повідомлення від приватного виконавця на адресу реєстрації позивача не надходило, позивачу не було відомо про відкрите провадження щодо нього, адже, позивачу було відомо, що ПАТ "Родовід Банк" набув право вимоги до боржника у вересні 2013 року у справі № 569/4462/13-ц. З ухвали Рівненського міського суду Рівненської області від 30 листопада 2017 року № 569/15008/17, якою задоволено скаргу ОСОБА_6 на дії державного виконавця було встановлено, що первинний стягувач, ПАТ "Родовід Банк", пред`являючи 16 травня 2016 року виконавчий лист до виконання, пропустив строк на пред`явлення виконавчого листа до виконання. Стягувач повторно не звертався з виконавчим листом та не просив поновити строк для пред`явлення виконавчого листа до виконання не надано.

Позивач також вказує на те, що товариство з обмеженою відповідальністю "Вердикт Капітал" усвідомлюючи, що строк пред`явлення виконавчого листа до виконання є пропущеним, вводячи Рівненський міський суд Рівненської області в оману, наводячи неправдиві відомості, зазначає про втрату виконавчого листа у справі № 569/4462/13-ц, просить поновити відповідний строк для пред`явлення виконавчого листа до виконання та видати дублікат виконавчого листа.

Надалі, не повідомляючи позивача (на думку позивача), приватним виконавцем Кошарським Олександром Володимировичем, спірне майно, що на праві приватної власності належало позивачу, було реалізовано на електронних торгах ДП СЕТАМ, переможцем яких визначено ОСОБА_3 . Так, як стало відомо позивачу з сайту ДП СЕТАМ електронні торги відбулись 23 листопада 2020 року.

27.11.2020 право власності на квартиру АДРЕСА_1 набуте на підставі договору купівлі-продажу від 26 грудня 2016 року було припинено 27.11.2020. Новим власником вищезазначеної квартири з 27.11.2020 зазначено ОСОБА_3 , яка набула у власність спірну квартиру на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: 8087, виданий 27.11.2020, видавник: Приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Леденьов І.С.

Позивач вважає, що ОСОБА_3 є недобросовісним набувачем спірного майна починаючи з 27.11.2020 по 18.07.2023 на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: 8087, виданий 27.11.2020.

Позивач вважає, що торги, які були проведені 23 листопада 2020 року ДП СЕТАМ є недійсними.

В подальшому 18.07.2023 року ОСОБА_3 подарувала спірну квартиру своєму синові за безоплатним договором ОСОБА_2 .

Відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно станом на дату звернення з відповідним позовом зазначено ОСОБА_2 , який на безоплатній основі набув у власність спірне майно, яке, на думку позивача, вибуло з володіння позивача без його волі та відома у незаконний, протиправний спосіб, без правової підстави.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04.06.2024 року було відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28.06.2024 року було задоволено заяву позивача про забезпечення позову. Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , загальної площею 38.9 кв. м.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.11.2024 року було залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_4 в особі її законного представника ОСОБА_2 та орган опіки та піклування Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області - Службу у справах дітей Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 19.05.2025 року було залучено в якості співвідповідачів: ОСОБА_3 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Кошарського Олександра Володимировича, Державне підприємство «СЕТАМ».

Цією ж ухвалою судом було задоволено заяву представника позивача про зміну предмета позову від 24.02.2025 року.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03.09.2025 року було закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 10.11.2025 року.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 заперечили проти задоволення позовних вимог, зазначивши зокрема про те, що матеріали справи не містять обставин, які свідчать про недобросовісність первинного набувача спірного майна - ОСОБА_3 так і відповідача - ОСОБА_2 , натомість їх недобросовісність нічим не доведена і не підтверджується матеріалами справи. Спірна квартира використовується для проживання родини ОСОБА_2 - добросовісного набувача, його дружини та їх малолітньої доньки, і це є єдине їхнє житло.

Також зазначають, що на момент проведення прилюдних торгів будь-яких перешкод на їх проведення не було. Сама процедура проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна позивача була проведена із повним дотриманням Порядку реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29.08.2016 № 2831/5.

Вказують на той факт, що спірне майно не було перепродано третій особі із метою заробітку, а подаровано матір`ю сину з метою забезпечити його потреби у праві на житло та не може свідчити про неправомірність мотивів відчуження ОСОБА_3 спірного майна на користь ОСОБА_2 . З моменту придбання спірного майна і до сьогодні у ньому проживає родина ОСОБА_2 .

Окремо ОСОБА_2 та ОСОБА_3 просили стягнути з позивача витрати на правову допомогу.

Також представником ОСОБА_3 було подано заяву про застосування наслідків пропуску строку позовної давності у спорі від 04.06.2025 року.

Відповідач приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Кошарський Олександр Володимирович також заперечив проти задоволення позову.

Вказав, що даний позов є безпідставним, поданий з пропуском строку позовної давності та порушує принцип правової визначеності. Також зазначає, що відсутні докази порушення порядку та процедури торгів або порушень з боку приватного виконавця при здійсненні виконавчого провадження.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» та Державне підприємство «СЕТАМ» не скористалися своїм правом на подання відзиву.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, просив проводити розгляд справи за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Інші відповідачі в судове засідання не з`явилися, про місце та час розгляду справи повідомлялися належним чином.

Від представника відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 надійшла заява про розгляд справи без участі відповідачів та їх представника. Проти позовних вимог заперечували. Просили стягнути витрати на правову допомогу.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

За змістом вимог ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення.

Згідно постанови КЦС Верховного Суду від 30 вересня 2022 року у справі за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбулось, то датою його ухвалення є дата складання повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом було встановлено, що 26 грудня 2016 року ОСОБА_1 набув у приватну власність квартиру АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 26 грудня 2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Горобинською Ганною Анатоліївною, серія та номер 1070.

Право власності на вищезазначену квартиру було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно за ОСОБА_1 26.12.2016.

03.07.2020 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Кошарським Олександром Володимировичем відкрито виконавче провадження № 62470231 з примусового виконання виконавчого листа № 569/4465/13-ц, виданого 10.02.2020 Рівненським міським судом Рівненської області про стягнення з позивача на користь ПАТ «Родовід Банк» суми боргу.

30.07.2020 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Кошарським Олександром Володимировичем в рамках виконавчого провадження № 62470231 винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, згідно з якою описано та накладено арешт на спірне майно, що належало боржнику, в особі позивача.

Відповідно до Звіту про оцінку майна від 31 серпня 2020 року ринкова вартість об`єкта оцінки - квартири АДРЕСА_2 , складає 855 050,00 грн. (вісімсот п`ятдесят п`ять тисяч п`ятдесят гривень 00 коп.).

21.09.2020 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Кошарським Олександром Володимировичем на адресу ДП «СЕТАМ» направлено заявку на реалізацію арештованого майна, належного позивачу.

23.11.2020 проведено електронні торги, на яких реалізовано майно боржника (реєстраційний № лота 451121).

Стартова ціна продажу 598 535,00 грн, ціна продажу 610 505,70 грн. Торги відбулися, переможець торгів ОСОБА_3 .

27 листопада 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Кошарським Олександром Володимировичем на підставі протоколу проведення електронних торгів від 23.11.2020 № 512820 складено та видано акт про проведені електронні торги.

В подальшому згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 27.11.2020 вбачається, що власником спірного є ОСОБА_3 , підстави для державної реєстрації: свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер 8087, виданий 27.11.2020, видавник приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Леденьов І.С.

З 18.07.2023 новим власником спірної квартири зазначено ОСОБА_2 , який набув у власність спірну квартиру на підставі договору дарування, серія та номер: 681, виданий 18.07.2023, видавник: Липовецька державна нотаріальна контора Вінницької області.

Суд наголошує, що процесуальним законом закріплено принципи змагальності сторін і диспозитивності цивільного судочинства, сторони мають обов`язок доказування і подання доказів (ст.ст. 10, 11, 60 Цивільного процесуального кодексу України).

Доказування не може ґрунтуватися на догадках і припущеннях суду чи учасників процесу.

Спірним майном у даному спорі є однокімнатна квартира АДРЕСА_1 , яка використовується для проживання родини відповідача ОСОБА_2 , його дружини та їх малолітньої доньки, як єдине їхнє житло.

Конкуруючий суспільний інтерес позивача у поверненні майна до його власності не може вважатися співмірним із тими негативними наслідками, яких зазнає життя відповідача ОСОБА_2 , як набувача майна.

Одним з критеріїв для відмови суду у втручанні у мирне володіння добросовісним набувачем спірним майном є темпоральний критерій, за яким особа, яка добросовісно набула право власності на майно та володіла цим майном тривалий час, не може бути позбавлена права власності на таке майно (постанова Верховного Суду від 21.07.2020 у справі № 5011-15/2551-2012).

Положеннями ЦК України прямо не передбачено строки, в межах яких володіння майном добросовісним набувачем призводить до набуття права власності, однак, з огляду на відсутність прямо встановленого строку в положеннях ЦК України та наявність позовної давності, визначеної статтею 257 ЦК України, таке володіння не може становити менше 3 років.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 придбала спірне майно 27.11.2020 і воно перебуває у власності її родини і використовується для проживання більше трьох років, що є підтвердженням непропорційності втручання у право відповідача на мирне володіння спірним майном.

В своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на необхідність дотримання справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини (рішення у справі "Спорронг і Льоннрот проти Швеції" від 23.09.1982 (Sporrong and Lonnroth v. Sweden), "Новоселецький проти України" від 11.03.2003, "Федоренко проти України" від 01.06.2006, заява № 47148/99).

Необхідність забезпечення такої рівноваги відображено в структурі статті 1 Конвенції, зміст по суті якої, вимагає дотримання обґрунтованої пропорційності між застосованими заходами та переслідуваною метою, якої намагаються досягти шляхом позбавлення особи її власності.

Отже, особа може бути позбавлена її власності лише в інтересах суспільства, на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, а при вирішенні питання про можливість позбавлення особи власності повинна дотримуватися справедлива рівновага між інтересами суспільства та правами власника.

Добросовісність є однією із загальних засад цивільного законодавства (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України). Добросовісність набувача майна має значення для застосування як критерію законності втручання держави у право набувача на мирне володіння майном, так і критерію пропорційності такого втручання легітимній меті останнього.

Окремо необхідно звернути увагу на таке.

Відповідно до частини першої, другої статті 18 Закону виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Згідно з пунктом 9 частини третьої статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, обов?язковість судового рішення.

Відповідно до статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" судове рішення, яким закінчується розгляд справи в суді, ухвалюється іменем України. Судові рішення, що набрали законної сили, є обов?язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об?єднаннями на всій території України.

Обов?язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судіввизначається законом. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд у межах повноважень, наданих йому законом.

Невиконання судових рішень має наслідком юридичну відповідальність, установлену законом.

Визначений у законі порядок забезпечення державою виконання судового рішення має відповідати принципам верховенства права та справедливості, гарантувати конституційне право на судовий захист; невиконання державою позитивного обов?язку щодо забезпечення функціонування запроваджуваної нею системи виконання судових рішень призводить до обмеження конституційного права на судовий захист та нівелює його сутність.

Статтею 129-1 Конституції України встановлено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов?язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд. Так, судові рішення, що набрали законної сили, є обов?язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об?єднаннями на всій території України.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У рішенні "Горнебі проти Греції" Європейський суд з прав людини наголосив, що відповідно до усталеного прецедентного права, пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду або арбітражу з позовом стосовно будь-яких його цивільних прав та обов?язків. Таким чином, ця стаття проголошує "право на суд", одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду (лив. рішення у справі "Філіс проти Греції" (Philis v. Greece) (№1) від 27 серпня 1991 року, серія А, №209, с. 20, п. 59). Однак це право було б ілюзорним, якби правова система Договірної держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов?язкову силу, на шкоду одній із сторін. Важко собі навіть уявити, щоб стаття 6 детально описувала процесуальні гарантії, які надаються сторонам у спорі, - а саме: справедливий, публічний і швидкий розгляд, - і водночас не передбачала виконання судових рішень. Якщо вбачати у стагті 6 тільки проголошення доступу до судового органу та права на судове провадження, то це могло б породжувати ситуації, що суперечать принципу верховенства права, який Договірні держави зобов`язалися поважати, ратифікуючи Конвенцію.

Отже, для цілей статті 6 виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина "судового розгляду". До того ж ЄСПЛ уже прийняв цей принцип у справах щодо тривалості судового провадження (див. останні рішення у справах "Ді Педе проти Італії" (Di Pede v. Italy) та "Заплія проти Італії" (Zappia v. Italy) від 26 вересня 1996 року, Reports of Judgments and Decisions 1996-IV, с. 1383 - 1384, п. 20 - 24 та с. 1410 - 1411, п. 16 - 20 відповідно).

У справі "Глоба проти України" Суд зазначає, що саме на державу покладається обов?язок вжиття у межах її компетенції усіх необхідних кроків для того, щоб виконати остаточне рішення суду та, діючи таким чином, забезпечити ефективне залучення усього її апарату. Не зробивши цього, вона не виконає вимоги, що містяться у пункті 1 статті 6 Конвенції.

Як убачається з матеріалів справи, на момент продажу з публічних торгів спірного майна позивач мав невиконане грошове зобов`язання перед ТОВ Вердикт Капітал (правонаступника ПАТ Родовід Банк) відповідно до рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 26.06.2013 у справі № 569/4465/13-ц.

Добровільно позивачем вищевказане рішення виконано не було, тому дії приватного виконавця Кошарського О.В. щодо реалізації ним спірного майна на прилюдних торгах були вчинені ним в рамках відкритого виконавчого провадження у відповідності до вимог Закону України «Про виконавче провадження», а відтак висновки позивача про незаконність позбавлення його права власності на спірне майно не можуть вважатися законними та обґрунтованими.

Відповідно до частини 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно із статтею 134 ЦПК України:

Разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору.

Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи.

Суд може попередньо визначити суму судових витрат (крім витрат на професійну правничу допомогу), пов`язаних з розглядом справи або певною процесуальною дією. Така попередньо визначена судом сума не обмежує суд при остаточному визначенні суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи.

Згідно із статтею 137 ЦПК України:

Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до частини 8 статті 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Установлено, що 02 липня 2024 року між ОСОБА_2 та АБ "Кривошей і партнери" укладено договір про надання правничої (правової) допомоги, предметом якого є надання клієнту правничої (правової) допомоги з питань захисту інтересів клієнта. В порядку та на умовах, визначених цим договором.

Згідно пункту 4.1 вартість послуг по даному договору може визначатись цим договором та/або протоколом погодження договірної ціни. Протокол погодження договірної ціни, у разі його підписання, складає невід`ємну частину договору та являється додатком №1 до даного договору.

02 липня 2024 року між ОСОБА_2 та АБ "Кривошей і партнери" підписано протокол погодження договірної ціни, відповідно до якого вартість послуг за даним договором, а саме:

- юридичне консультування 10 000,00 гривень;

- підготовка проекту відзиву на позов про витребування майна 30 000,00 гривень;

- підготовка заперечень 10 000,00 гривень;

- підготовка інших процесуальних документів (заяви, клопотання, письмові пояснення) та інших листів від 1000,00 гривень;

- представництво інтересів в суді першої інстанції 4000,00 за одне призначене судове засідання;

- гонорар успіху 40 000,00 гривень;

- підготовка адвокатського запиту 2000,00 гривень;

- підготовка проекту апеляційної скарги (відзиву на апеляційну скаргу) 40 000,00 гривень;

- представництво інтересів в суді апеляційної інстанції 4000,00 гривень за одне призначене судове засідання;

- підготовка проекту касаційної скарги (відзиву на касаційну скаргу) 40 000,00 гривень;

- представництво інтересів в суді касаційної інстанції 4000,00 гривень за одне

призначене судове засідання;

- оформлення та відправка поштової кореспонденції в інтересах клієнта 200 за 1 лист + компенсація витрат УППЗ "Укрпошта".

02 липня 2024 року АБ "Кривошей і партнери" та ОСОБА_2 уклали додаткову угоду №1 до договору про надання правової допомоги від 02 липня 2024 року згідно якої сторони погодили, що в разі якщо буде досягнуто мету представництва (відмовлено повністю чи частково у позовних вимогах, укладено мирову угоду), клієнт додатково сплачує адвокатському бюро гонорар в розмірі 40 000,00 гривень.

Згідно даних звіту про надані послуги загальна кількість годин, витрачених адвокатом, складає 16 годин, загальна вартість 40 000,00 гривень.

28 лютого 2025 року між ОСОБА_2 та АБ "Кривошей і партнери" підписано акт приймання-передачі наданих послуг про те, що адвокатське бюро надало такі послуги:

- юридичне консультування (спілкування з клієнтом та визначення проблемного питання, аналіз документів, наданих клієнтом, надання остаточного правового висновку) 10 000,00 гривень;

- підготовка проекту відзиву у справі № 369/8689/24 за позовом Демчини П.В. до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_3 , Товариство з обмеженою відповідальністю "Вердикт Капітал", Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Кошарський Олександр Володимирович, Державне підприємство "СЕТАМ", Приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Леденьов Іван Сергійович, Державний нотаріус Кицюк О.П, про витребування майна з чужого незаконного володіння 30 000,00 гривень.

Згідно даних квитанції до прибуткового касового ордеру № 02/28 від 28 лютого 2025 року АБ "Кривошей і партнери" прийнято від ОСОБА_2 40 000,00 гривень.

Також судом встановлено, що 03 березня 2025 року між ОСОБА_3 та АБ "Кривошей і партнери" укладено договір про надання правничої (правової) допомоги, предметом якого є надання клієнту правничої (правової) допомоги з питань захисту інтересів клієнта. В порядку та на умовах, визначених цим договором.

Згідно пункту 4.1 вартість послуг по даному договору може визначатись цим договором та/або протоколом погодження договірної ціни. Протокол погодження договірної ціни, у разі його підписання, складає невід`ємну частину договору та являється додатком №1 до даного договору.

03 березня 2025 року між ОСОБА_3 та АБ "Кривошей і партнери" підписано протокол погодження договірної ціни, відповідно до якого вартість послуг за даним договором, а саме:

- юридичне консультування 10 000,00 гривень;

- підготовка проекту відзиву на позов про витребування майна 30 000,00 гривень;

- підготовка заперечень 10 000,00 гривень;

- підготовка інших процесуальних документів (заяви, клопотання, письмові пояснення) та інших листів від 1000,00 гривень;

- представництво інтересів в суді першої інстанції 4000,00 за одне призначене судове засідання;

- гонорар успіху 40 000,00 гривень;

- підготовка адвокатського запиту 2000,00 гривень;

- підготовка проекту апеляційної скарги (відзиву на апеляційну скаргу) 40 000,00 гривень;

- представництво інтересів в суді апеляційної інстанції 4000,00 гривень за одне призначене судове засідання;

- підготовка проекту касаційної скарги (відзиву на касаційну скаргу) 40 000,00 гривень;

- представництво інтересів в суді касаційної інстанції 4000,00 гривень за одне

призначене судове засідання;

- оформлення та відправка поштової кореспонденції в інтересах клієнта 200 за 1 лист + компенсація витрат УППЗ "Укрпошта".

03 березня 2025 року АБ "Кривошей і партнери" та ОСОБА_3 уклали додаткову угоду №1 до договору про надання правової допомоги від 03 березня 2025 року згідно якої сторони погодили, що в разі якщо буде досягнуто мету представництва (відмовлено повністю чи частково у позовних вимогах, укладено мирову угоду), клієнт додатково сплачує адвокатському бюро гонорар в розмірі 40 000,00 гривень.

Згідно даних звіту про надані послуги загальна кількість годин, витрачених адвокатом, складає 16 годин, загальна вартість 40 000,00 гривень.

09 червня 2025 року між ОСОБА_3 та АБ "Кривошей і партнери" підписано акт приймання-передачі наданих послуг про те, що адвокатське бюро надало такі послуги:

- юридичне консультування (спілкування з клієнтом та визначення проблемного питання, аналіз документів, наданих клієнтом, надання остаточного правового висновку) 10 000,00 гривень;

- підготовка проекту відзиву у справі № 369/8689/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариство з обмеженою відповідальністю "Вердикт Капітал", Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Кошарський Олександр Володимирович, Державне підприємство "СЕТАМ", треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Леденьов Іван Сергійович, Державний нотаріус Кицюк О.П, про витребування майна з чужого незаконного володіння 30 000,00 гривень.

Згідно даних квитанції до прибуткового касового ордеру № 06/09 від 09 червня 2025 року АБ "Кривошей і партнери" прийнято від ОСОБА_3 40 000,00 гривень.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі №826/1216/16 зазначено, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг тощо), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

У постанові Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі №379/1418/18 вказано, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Отже, якщо стороною буде документально доведено, що нею понесено витрати на правову допомогу, а саме: надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, то у суду відсутні підстави для відмови у стягненні таких витрат стороні, на користь якої ухвалено судове рішення.

На підтвердження понесених судових витрат, відповідачем ОСОБА_2 та відповідачем ОСОБА_3 надано договір про надання правничої (правової) допомоги від 02 липня 2024 року та договір про надання правничої (правової) допомоги від 03 березня 2025 року, протоколи погодження договірної ціни, додаткові угоди №1 до договору, звіти на надані послуги, акти приймання-передачі від 28 лютого 2025 року і 09 червня 2025 року та квитанції до прибуткового касових ордерів.

Матеріали справи не містять клопотання позивача про зменшення розміру судових витрат.

Ураховуючи те, що матеріалами справи підтверджено понесення відповідачами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 судових витрат у зв`язку із розглядом справи, суд робить висновок, що з позивача на користь відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 слід стягнути судові витрати, пов`язані із надання професійної правничої допомоги у розмірі по 40 000 гривень кожному.

Керуючись ст. ст. 2, 141, 259, 264, 265, 273, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Кошарського Олександра Володимировича, Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Леденьов Іван Сергійович, Державний нотаріус Кицюк Олександр Павлович про витребування майна з чужого незаконного володіння, - відмовити.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28.06.2024 року у цивільній справі № 369/8689/24, а саме скасувати арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 ).

Стягнути з ОСОБА_1 , (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 ) на відшкодування судових витрат, пов`язаних із наданням професійної правничої допомоги, 40 000 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_4 ) на відшкодування судових витрат, пов`язаних із наданням професійної правничої допомоги, 40 000 гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення суду складено: 24.11.2025 року.

Суддя: А.В. Янченко