Справа №191/6104/25
Провадження № 2/191/3123/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 листопада 2025 року м. Синельникове

Суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області Окладнікова О.І., розглянувши позовну заяву

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Підгайна Віта Володимирівна, до Луганської обласної державної адміністрації про визнання права власності на квартиру,

ВСТАНОВИВ:

Згідно частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства, відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК України.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, відтак, у кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Дотримання вимог ст.175 ЦПК України при пред`явленні заяви в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду, на предмет перевірки заяви і долучених до неї матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду. Заява не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч.2 ст.185 ЦПК України).

19.11.2025 року до суду через систему «Електронний суд» звернулася представник позивачів адвокат Підгайна В.В. в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 із позовною заявою до Луганської обласної державної адміністрації про визнання права власності на квартиру.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та доданих до неї документів, суд доходить висновку, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки, не відповідає вимогам ст.175 та ст. 177 ЦПК України та має наступні недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Згідно з п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

У позовній заяві ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять:

-визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на ? квартири у праві спільної часткової власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

-визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 право власності на ? квартири у праві спільної часткової власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Аналогічні частини квартири «?» вказані у всьому тексті позовної заяви. Тому позивачам чи їхньому представнику необхідно уточнити позовні вимоги.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

У позовній заяві представник позивачів зазначає, що визначити вартість спірного майна на разі є неможливим. Позивачі зазначають ціну позову 100000 (сто тисяч) гривень, як орієнтовну вартість свого нерухомого майна. Тому позивачами було сплачено з урахуванням вимог ЗУ «Про судовий збір» судовий збір за подання позовної заяви у сумі по 1211,20 грн. кожною.

Пунктом 9 частини 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Отже, у даному випадку судовий збір повинен бути сплачений, виходячи з вартості майна. При цьому, слід мати на увазі, що його вартістю є не його інвентарна чи договірна вартість, а дійсна вартість майна на час розгляду справи. Під дійсною вартістю, як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у постанові від 04.10.1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» (частина 4 пункту 6), розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано у цьому населеному пункті чи місцевості.

Як вбачається з частини другої ст.176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Ціна позову ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна з урахуванням існуючих ринкових цін, тому суд обґрунтовано важає, що дійсна вартість майна є істотно вищою. Очевидність заниження ціни позову полягає саме в істотній різниці заявленої і дійсної (ринкової) вартості спірного майна. Якщо різниця не є істотною, суд не матиме підстав для обгрунтування неправильності визначення ціни позову. Очевидність заниження ціни позову не потребує окремого обгрунтування судом цієї обставини з посиланням на докази.

Оцінка правильності визначення ціни позову здійснюється судом при вирішенні питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до підпункту 2 п.1 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Абзацом першим п.7 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Статтею 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 3028 гривень.

Відповідно до ч.2 ст.6 ЗУ «Про судовий збір», у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 №2658-III.

Судом встановлено, що визначена орієнтовна ринкова вартість квартири в обласному центрі, а саме у м. Луганськ, у розмірі 100000,00 грн. є значно заниженою і такою, що не відповідає дійсній вартості спірного майна. Відтак суд, з урахуванням наведених норм, вважає за можливе попередньо визначити ціну позову у розмірі 800000,00 грн. Так як у всьому тексті позовної заяви замість розміру часток позивачів на квартиру стоїть «?», то, відповідно до належних часток, позивачам необхідно доплатити судовий збір з урахуванням визначеної судом ціни позову.

Таким чином, позивачам або їх представнику на виконання вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, необхідно надати до суду документи, що підтверджують сплату недоплаченої суми судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на квартиру, з урахуванням визначеної судом ціни позову пропорційно долі поданих кожним з позивача вимог окремим платіжним документом, на наступні платіжні реквізити:

Отримувач коштівГУК у Дн-кiй обл/м.Син/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37988155
Банк отримувачаКазначейство України(ел. адм. подат.)
Код банку отримувача (МФО)899998
Рахунок отримувачаUA0004587
Код класифікації доходів бюджету22030101
Призначення платежу*;101;РНОКПП;Судовий збір, за позовом ПІБ позивача, Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст. 83, 84, 175, 176, 177 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Підгайна Віта Володимирівна, до Луганської обласної державної адміністрації про визнання права власності на квартиру - залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позову без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачам або представнику позивачів.

У разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачам зі всіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.І. Окладнікова