Провадження № 2/470/221/25
Справа № 470/501/25
УХВАЛА

26 листопада 2025 року с-ще Березнегувате

Березнегуватський районний суду Миколаївської області у складі:

головуючого судді Лусти С.А.,

за участю секретаря судового засідання Дячук А.А.,

при розгляді у підготовчому засіданні в залі суду с-ща Березнегувате в порядку загального позовного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації,

ВСТАНОВИВ:

04 червня 2025 року позивач звернувся до Березнегуватського районного суду Миколаївської області з відповідним позовом через підсистему "Електронний суд ЄСІТС", який підписаний його представником адвокатом Гоцуляк Ю.С., що діє на підставі договору про надання правової допомоги № 02/12-1 від 02 грудня 2024 року.

В позові зазначено, що відповідачем було розміщено публікації у соціальних мережах Instagram, Youtube, Tik-tok, про вчинення позивачем удаваного порушення законодавства ,що безпосередньо ганьбить його честь, гідність та ділову репутацію як добропорядного і законослухняного громадянина. Відповідач наводить відверто образливі та принизливі епітети відносно нього, коментуючи надуманий факт вчинення останнім порушення норм чинного законодавства. Так у соціальній мережі Instagram, відповідач розмістив публікацію на своїй особистій сторінці у ІНФОРМАЦІЯ_1 " в збережених під назвою розголос!. У вищевказаній публікації відповідач виклав неправдиву інформацію про особу позивача, яка має агресивний і спотворений виклад фактів та спекулюючі свідомістю аудиторії заголовки. На підставі зазначеного просив суд визнати недостовірною інформацію, яку розмістив відповідач у соціальних мережах, оскільки вказана інформація є неправдивою та такою, що порушує його честь, гідність та ділову репутацію та зобов`язати відповідача видалити недостовірну інформацію.

В ході підготовчого провадження відповідач направив до суду заяву про зупинення провадження у справі, на підставі п.2 ч.1 ст.251 ЦПК України, оскільки він як сторона у справі, перебуває у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на військовий стан або залучені до проведення антитерористичної операції (а.с.18 т.2).

Представник позивача в підготовче засідання направила заяву про розгляд підготовчого засідання за її відсутності та відмову відповідачу у задоволенні заяви про зупинення провадження у справі в зв`язку з перебуванням на військовій службі, оскільки вважає її безпідставною, недоведеною належними та допустимими доказами (а.с.73-75 т.2).

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд доходить наступного.

Пункт 4 ч.5 ст.12 ЦПК України передбачає, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Нормою п.2 ч.1 ст.251 ЦПК України визначено, що суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ в Україні введено воєнний стан, який продовжений та є чинним дотепер.

Законом України «Про правовий режим воєнного стану» визначено, що воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Статтею 16 вказаного Закон визначено, що за рішенням Ради національної безпеки і оборони України, введеним у дію в установленому порядку Указом Президента України, утворені відповідно до законів України військові формування залучаються разом із правоохоронними органами до вирішення завдань, пов`язаних із запровадженням і здійсненням заходів правового режиму воєнного стану, згідно з їх призначенням та специфікою діяльності.

Згідно з частиною першою статті 1 Закону України «Про Збройні Сили України» від 06 грудня 1991 року №1934-XII (далі Закон №1934-XII) Збройні Сили України це військове формування, на яке відповідно до Конституції України покладаються оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності.

Так згідно довідки командиром військової частини НОМЕР_1 від 08 серпня 2025 року № 642/70/4225, сержант ОСОБА_2 у 2022, 2023, 2024 та 2025 роках брав участь у заходах необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з агресією російської федерації проти України (а.с.19 т.2).

Також з довідки від 22 листопада 2025 року № 642/3432, наданої начальником штабу -заступником командира військової частини НОМЕР_1 , вбачається, що з лютого 2022 року особовий склад військової частини НОМЕР_1 продовжує виконувати завдання за призначенням та здійснює заходи із забезпечення національної безпеки та оборони, а сержант ОСОБА_2 дійсно виконує завдання за призначенням та є учасником бойових дій згідно посвідчення від 26 серпня 2021 року (а.с.71 т.2).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 листопада 2025 року у справі № 754/947/22 вказано, що Велика Палата Верховного Суду погоджується з доводами колегії суддів Третьої судової палати щодо наявності підстав для відступу від висновків Верховного Суду щодо застосування положень пункту 2 частини першої статті 251 ЦПК України (аналогічні положення містяться в пункті 3 частини першої статті 227 ГПК України та пункті 5 частини першої статті 236 КАС України), сформульованих у постановах колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 09 листопада 2022 року у справі № 753/19628/17, від 29 березня 2023 року, а саме під час застосування правил пункту 2 частини першої статті 251 ЦПК України та аналогічних процесуальних норм права, визначених у пункті 3 частини першої статті 227 ГПК України та в пункті 5 частини першої статті 236 КАС України, судам потрібно виходити з такого: упродовж дії воєнного стану в Україні та проведення загальної мобілізації належними для застосування судом згаданих вище норм процесуального права є докази (військовий квиток, накази командира військової частини тощо), що містять інформацію про те, що військовослужбовець (сторона або третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору) перебуває на військовій службі.

За такого суд вважає доведеним належними та допустимими доказами факт перебування відповідача у складі Збройних Сил України, що переведені на воєнний стан, а посилання представника позивача на відсутність доказів щодо вказаного, спростовуються матеріалами даної цивільної справи.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 253 ЦПК України, провадження у справі зупиняється у випадках, зокрема, встановлених пунктом 2 частини першої статті 251 цього Кодексу, - до припинення перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

Відповідно до частини 1 статті 254 ЦПК України провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення.

Враховуючи те, що існують обставини, передбачені пунктом 2 частини 1 ст.251 ЦПК України, а саме відповідач перебуває на військовій службі у військовій частині НОМЕР_1 та забезпечує стримування збройної агресії російської федерації проти України у період воєнного стану, що унеможливлює продовження розгляду даної цивільної справи, зазначене є підставою для зупинення провадження у справі, а тому суд вважає необхідним заяву відповідача задовольнити та зупинити провадження у справі до припинення його перебування у складі Збройних Сил України, що переведені у воєнний стан.

Після усунення обставин, що зумовили зупинення провадження у справі, тобто, до припинення перебування відповідача у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені у воєнний стан, він зобов`язаний повідомити про це суд.

Керуючись ст.ст.251, 253, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, зупинити до припинення перебування відповідача у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені у воєнний стан.

Після усунення обставин, що зумовили зупинення провадження у справі, зобов`язати відповідача ОСОБА_2 повідомити про це суд невідкладно.

Ухвала суду може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом 15-ти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя С. А. Луста