РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.11.2025 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі

Головуючої судді Воробйової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Ходоровської І.В.,

представника позивачів ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні

у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу

за позовом ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

до ОСОБА_4 ,

про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

в с т а н о в и в:

Позивачі звернулись до суду з позовом, в якому просять визнати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування жилим приміщенням квартирою за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування вимог вказано, що згідно з рішенням виконкому Богунської районної ради від 18.05.1988 №158 ОСОБА_2 на сім`ю з чотирьох осіб була надана квартираза адресою: АДРЕСА_2 . Вищевказана квартира перебуває у користуванні родини позивачів на підставі ордера. Позивачі проживають у вищевказаній квартирі. Відповідач за адресою: АДРЕСА_1 , не проживає, не оплачує комунальні послуги, в утриманні жила участі не бере, особистих речей у квартирі не має, квартирою не цікавиться. Позивачі вважають, що відповідач втратив право користування спірним житлом, у зв`язку з тривалою відсутністю за місцем проживання без поважних причин.

Разом з позовною заявою представник позивачів подала клопотання про виклик свідків - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які можуть підтвердити викладені у позові обставини.

Ухвалою від 17.01.2025 відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін; клопотання про виклик свідків задоволено та викликано у судове засідання свідків: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

Інших заяв по суті справи до суду не надійшло.

20.01.2025, 04.03.2025 та 02.06.2025 від відповідача ОСОБА_4 до суду надходили заяви та клопотання, у яких він вказував, що проти позову заперечує.

У судовому засіданні 28.05.2025 представник позивачів ОСОБА_1 просила не викликати у судове засідання свідка ОСОБА_6 , оскільки вона є особою похилого віку та її явка до суду є утрудненою.

Представник позивачів у судовому засіданні позов підтримала та просила задовольнити. Додатково пояснила, що позивачі є особами з інвалідністю. Відповідач має задовільний стан здоров`я, про стан здоров`я матері та брата знає, з березня 2022 року в Україні не проживає, з позивачами не спілкується, не цікавиться їхнім життям, не оплачує комунальні послуги, участі в утриманні квартири не приймає.

Відповідач у судові засідання не з`являвся, щодо дати, часу та місця розгляду справи повідомлений належним чином, надіслав до суду заяву про відкладення судового засідання, яка обґрунтована тим, що у нього вдома проводяться ремонтні роботи технічних засобів, 10.11.2025 він не зможе бути присутнім по відеозв`язку через технічні причини.

Суд зазначає, що відповідно до положень ч. 1-3 ст. 212 ЦПК України, учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи, його представник подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. Суддя (суддя-доповідач) розглядає заяву учасника справи, його представника про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду без повідомлення учасників справи. За результатами розгляду заяви постановляється ухвала.

ОСОБА_4 у заяві від 05.11.2025 про відкладення розгляду справи посилається на неможливість прийняти участь у судовому засіданні по відеозв`язку з технічних причин.

Однак, суд зазначає, що ОСОБА_4 із заявою про проведення судового засідання у режимі відеоконференції, у порядку, встановленому ст. 212 ЦПК України, до суду не звертався, та ухвала про участь відповідача у судовому засіданні в режимі відеоконференції судом не постановлювалась, отже посилання ОСОБА_4 на неможливість прийняти участь у судовому засіданні по відеозв`язку є безпідставним.

Відповідно до ч.1-3 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах, встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Суд зазначає, що 21.10.2025 від відповідача до суду надійшла заява про відкладення судового засідання у зв`язку з хворобою, на підставі якої судове засідання, яке було призначене на 22.10.2025, відкладено на 10.11.2025.

05.11.2025 від відповідача до суду надійшла заява про відкладення судового засідання, яке призначене на 10.11.2024.

Заявляючи клопотання про відкладення розгляду справи, ОСОБА_4 не долучив до заяви жодних доказів, які підтверджують наявність поважних причин неявки у судове засідання та для відкладення розгляду справи.

Взявши до уваги зазначене, суд також враховує, що неодноразово відкладав розгляд справи за клопотаннями відповідача, забезпечуючи тим самим останньому можливість реалізувати своє право на участь у розгляді справи шляхом особистої участі в судовому засіданні (у т.ч. в режимі ВКЗ, про що відповідач мав право та можливість звернутися у встановленому законом порядку), або направлення в судове засідання свого представника, або ж направлення до суду у передбачені законом строки відзиву на позов з доказами в обгрунтування заперечень, за їх наявності, письмово викладених пояснень по справі, тощо.

При цьому, слід зауважити, що права відповідача як учасника провадження, як і обов`язок добросовісно користуватися своїми правами, неодноразово роз`яснені відповідачу судом у листах-відповідях від 23.07.2025 (а.с.64), від 28.07.2025 (а.с.69) та від 06.08.2025 (а.с.81-83).

За вказаних обставин, суд вбачає необґрунтованим клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, відтак, запобігаючи неправомірному затягуванню розгляду спору у строк, понад розумний, відмовляє у клопотанні відповідача та визнає за можливе здійснювати розгляд справи у відсутність відповідача, який своїм правом на участь у розгляді справи належним чином не скористався, незважаючи на обізнаність про справу та усі призначені дати її розгляду.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_5 пояснила, що з позивачами перебуває у дружніх відносинах, часто з ними спілкується. Знає, що в ОСОБА_7 є брат, відповідача не бачила протягом шести років, не знайома з ним. Комунальні послуги оплачує ОСОБА_2 . Наскільки відомо свідку, відповідач коштів позивачам не надсилає.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов наступного висновку.

Встановлено, що виконавчим комітетом Богунської районної ради м. Житомира 23.05.1988 видано ордер ОСОБА_2 із сім`єю з чотирьох осіб на право заняття жилого приміщення за адресою: АДРЕСА_3 . Підстава видачі ордеру - рішення виконкому Богунської районної ради від 18.05.1988 №158. Склад сім`ї: ОСОБА_2 , ОСОБА_8 (чоловік), ОСОБА_4 (син), ОСОБА_3 (син) (а.с. 11).

Згідно з довідкою голови правління ОСББ «Клосовського 14» Шевченка В.В. №218 від 30.10.2024, ОСОБА_3 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . За даною адресою проживають: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (а.с.12).

Відповідно до інформації Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області, відповідач ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.21).

Зі змісту акту про не проживання особи за місцем реєстрації від 14.10.2024, який складений головою правління ОСББ «Клосовського 14» Шевченком В.В. в присутності свідків: ОСОБА_5 ( АДРЕСА_4 ), ОСОБА_6 ( АДРЕСА_5 ), встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , але з 01.03.2022 фактично там не проживає (а.с. 10).

Статті 15 та 16 ЦК України передбачають, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені положеннями цієї статті.

У відповідності до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 31 ЖК України встановлено, що громадяни, які потребують поліпшення житлових умов, мають право на одержання у користування жилого приміщення в будинках державного або громадського житлового фонду в порядку, передбаченому цим Кодексом та іншими актами законодавства України. Жилі приміщення надаються зазначеним громадянам, які постійно проживають у даному населеному пункті (якщо інше не встановлено законодавством України), як правило, у вигляді окремої квартири на сім`ю.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 64 ЖК України, члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.

До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Відповідно до частин першої та другої статті 71 Житлового кодексу при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім`ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом.

Згідно зі статтею 72 Житлового кодексу визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

На підставі досліджених доказів, суд встановив, що відповідач тривалий час, з 01.03.2022, не проживає у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 . У своїх заявах та клопотаннях ОСОБА_4 зазначеного не спростовує та вказує, що він проживає у Німеччині.

Заперечуючи проти позовних вимог, відповідач не навів обґрунтованих доводів щодо наявності поважних причин, у зв`язку з якими він не проживає за місцем реєстрації, не вказав, що має інтерес до житла та з яких підстав, не надав доказів того, що він бере участь в утриманні житла чи є інші обставини, які зумовлюють його право подальшого користування спірним житлом.

При цьому, позивачі вважають, що їх права порушуються та вимагають усунення такого порушення, відповідач відсутній за місцем проживання без поважних причин понад шість місяців, а тому заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах законодавства та підлягають до задоволення.

В матеріалах справи (а.с.9) міститься копія посвідчення серії НОМЕР_1 , яке видане ОСОБА_9 та підтверджує те, що він є особою з інвалідністю другої групи, отже позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п.9 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір",

Позивач ОСОБА_2 ухвалою суду від 17.01.2025 звільнена від сплати судового збору.

Відповідно п. 2 ч. 7 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", ч.1 ст.141 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 2422,40 грн.

Керуючись статтями 4, 12, 76-81, 89, 258, 265, 268, 280,354 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визнати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування жилим приміщенням квартирою за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави судовий збір у розмірі 2422,40 грн.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивачі:

ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ).

Відповідач: ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ).

Повне рішення суду складено 20.11.2025.

Суддя Т.А. Воробйова