Справа № 175/8199/25
Провадження № 2/175/1833/25
РІШЕННЯ

Іменем України

"26" листопада 2025 р. с-ще Слобожанське

Дніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Білоусової О.М.,

за участю секретаря судового засідання Яшиної М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в с-щі Слобожанське в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Краматорської міської ради, третя особа: Друга Краматорська державна нотаріальна контора, про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Краматорської міської ради, третя особа: Друга Краматорська державна нотаріальна контора, про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому вказує, що позивач ОСОБА_1 є рідною донькою ОСОБА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно.

Вказує, що спадщина після смерті ОСОБА_2 ніким не прийнята, а позивач є спадкоємцем за заповітом.

З метою отримання спадщини після смерті ОСОБА_2 позивач в листопаді 2024 року звернулась до державного нотаріуса Другої Краматорської державної нотаріальної контори Костюкової Н.С. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 та отримала Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки Позивач пропустив строк на прийняття спадщини.

Вважає, що пропустила строк подання заяви з поважних причин та просить встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач у судове засідання не з`явилася, повідомлена належним чином, у позовній заяві просила про розгляд справи за її відсутності.

Представник відповідача Краматорської міської ради у судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Третя особа у судове засідання не з`явилась, повідомлена належним чином, подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, щовідповідно до свідоцтва про народження № НОМЕР_1 від 05.04.1955 року, ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис №56. Батьками записані ОСОБА_4 та ОСОБА_2 .

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 від 14.08.1982 року, ОСОБА_3 та ОСОБА_5 уклали шлюб 14.08.1982 року, актовий запис №173. Прізвие чоловіка та дружини після укладення шлюбу ОСОБА_6 та ОСОБА_6 відповідно.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого Мереф`янською міською радою Харківського району, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис №260.

Згідно до заповіту від 03.11.2021 року, посвідченого державним нотаріусом Другої Краматорської державної нотаріальної контори Костюкової Н.С., реєстровий №1-2207,ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , заповіла належну їй земельну ділянку та все інше майно: сину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , доньці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , доньці ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , в рівних частках.

З метою отримання спадщини після смерті ОСОБА_2 позивач звернулась до державного нотаріуса Другої Краматорської державної нотаріальної контори Костюкової Н.С. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , державним нотаріусом Другої Краматорської державної нотаріальної контори Костюковою Н.С. 12.06.2025 року ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском строку, встановленого законодавством для прийняття спадщини.

Згідно відповіді наданої державним нотаріусом Другої Краматорської державної нотаріальної контори Костюковою Н.С., вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилася, із заявами про прийняття спадщини ніхто не звертався.

Позивач зазначає, що у зв`язку із активними бойовими діями та підвищеною загрозою для життя та здоров`я у місті Краматорську Донецької області позивач був вимушений змінити місце проживання, перемістившись до іншої області, через що і не зміг вчасно звернутись до нотаріуса для прийняття спадщини.

Від 24 лютого 2022 року Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан.

Згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права і обов`язки, які належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до ст. 1272 ЦК України, у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в постанові «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008№ 7 (п. 24) особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Суд звертає увагу на те, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В обґрунтування поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилається на те, що були об`єктивні перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини, оскільки у місті Краматорську Донецької області активні бойові дії та підвищена загроза для життя та здоров`я, що призвело до пропуску строку на подання заяви до нотаріальної контори.

Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини протягом трьох місяців.

Суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Суд вважає, що строк для прийняття спадщини позивачем за законом пропущено нею у зв`язку з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, через які заява про прийняття спадщини не могла бути подана вчасно нотаріусу, що свідчить про поважність причин пропуску цього строку, тому позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 259, 265, 268 ЦПК України, ст. 1218, 1268, 1270, 1272 ЦК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Краматорської міської ради, третя особа: Друга Краматорська державна нотаріальна контора, про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Надати ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_4 , додатковий строк у три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення (підписання, складання повного судового рішення).

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О. М. Білоусова