Справа № 202/4746/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 листопада 2025 року м. Кривий Ріг
Покровський районний суд міста Кривого Рогу у складі: головуючого судді Рибкіної Н.М., за участю секретаря судового засідання Ніколенко К.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів,
ВСТАНОВИВ:
Розпорядженням Голови Верховного Суду від 21.10.2022 № 61 Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану територіальну підсудність судових справ Артемівського міськрайонного суду Донецької області визначено Дружківському міському суду Донецької області.
Рішенням Вищої Ради правосуддя від 19.12.2024 № 3707/0/15-24 з 06.01.2025 змінено територіальну підсудність судових справ Бахмутського ( Артемівського) міськрайонного суду Донецької області шляхом її передачі до Покровського (Жовтневого) районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.
Ухвалою Довгінцевського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 02 вересня 2025 року позовну заяву передано за підсудністю до Покровського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.
Ухвалою суду від 13.10.2025 позовну заяву прийнято до свого провадження, відкрито спрощене позовне провадження, у зв`язку з чим призначено судове засідання з повідомленням (викликом) сторін для розгляду справи по суті на 12 листопада 2025 року та визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву з одночасним надісланням копії відзиву відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України позивачу.
12.11.2025 року ухвалою суду відкладено судове засідання на 24.11.2025 року через неявку відповідача.
До судового засідання позивач не з`явилась, про дату, час та місце проведення судового розгляду повідомлявся належним чином. 17.11.2025 надіслала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_2 повідомлений належним чином про дату, час та місце проведення судового засідання відповідно до частини 11 статті 128 ЦПК України - шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному веб-сайті Покровського районного суду міста Кривого Рогу та відповідно до частини 7 статті 128 ЦПК України та шляхом направлення судової повістки за адресою місця проживання, зазначеної позивачем у поданому позові, до судового засідання не з`явився за невідомою суду причиною, заяв та клопотань про розгляд справи без його участі або про відкладення судового засідання від нього на адресу суду не надходило. У встановлений ухвалою про відкриття провадження у справі строк відзив на позовну заяву відповідачем також не поданий.
За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів, заочно у відповідності до вимог ст. ст. 280-281 ЦПК України, проти чого представник позивача не заперечує.
У зв`язку з неявкою сторін та у відповідності до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося.
Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з огляду на таке.
ОСОБА_2 є батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( а.с.15).
Рішенням Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 17.04.2020 року стягнуто з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) аліменти на утримання неповнолітньої дитини- доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/4 частини його заробітку ( доходу), але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з дня пред`явлення позову до суду, тобто з 18 лютого 2020 року, до досягнення дитиною повноліття. ( а.с. 16-20)

24.12.2020 постановою старшого державного виконавця Бахмутського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Харків) відкрито виконавче провадження ВП № 63988470 про примусове виконання виконавчого листа № 202/1064/20, виданого 20.08.2020 року Індустріальним районним судом м. Дніпропетровська про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої дитини- доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/4 частини його заробітку ( доходу), але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з дня пред`явлення позову до суду, тобто з 18 лютого 2020 року, до досягнення дитиною повноліття. ( а.с. 21)

Згідно з розрахунком заборгованості, складеним старшим державним виконавцем Бахмутського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Харків) № 270 від 02.06.2021 року за період з лютого 2020 по травень 2021 року включно відповідач має заборгованість зі сплати аліментів у розмірі 29963,67 гривень ( а.с.22)

Відповідно до ч.1 ст.196 СК України, при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.

Розмір та вид відповідальності за прострочення сплати аліментів встановлено ч. 1ст. 196 СК України. Так, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Відповідно до частини 3 статті 195 СК України, розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, а у разі спору - судом.

У п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року N 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" роз`яснено, що відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені), визначена уст. 196 СК України, настає лише за наявності вини цієї особи, на платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Таким чином, виходячи зі змісту ст. 196 СК України, суд відповідно до вимогст. 264 ЦПК України повинен встановити факт заборгованості за аліментами й наявність чи відсутність вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, у її виникненні та залежно від цього вирішити питання про наявність чи відсутність у одержувача аліментів права на стягнення неустойки.

Враховуючи, що відповідач був обізнаний про рішення суду про стягнення з нього аліментів та відкриття виконавчого провадження, а також знав про наявність свого батьківського обов`язку піклуватись про дитину, що підтверджується частковою сплатою аліментів позивачці на утримання дитини в січні 2021 року у розмірі 395 грн, суд вважає, що вина ОСОБА_2 у виникненні заборгованості по сплаті аліментів доведена.

У своїй постанові у справі № 333/6020/16 від 03.04.2019 Велика Палата Верховного Суду висловила правову позицію щодо обчислення пені у зв`язку із несплатою аліментів і зазначила, що розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на один відсоток: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1%. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

Неустойка (пеня)це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Позивачем проведено розрахунок пені за несвоєчасну плату аліментів за період з березня 2020 по червень 2021 року ( на заборгованість, яка виникла за період з лютого 2020 по травень 2021 року) , загальний розмір пені у розмірі 1% від суми простроченої заборгованостіскладає 71576,41 грн. Враховуючи положення ч.1 ст. 196 СК України розмір пені складає розмір заборгованості, що складає 29963,67 грн, як про це зазначено у розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, складеному державним виконавцем.

Доказів того, що заборгованість за аліментами виникла внаслідок несвоєчасної виплати заробітної плати, затримки або неправильного перерахування аліментів банками, матеріали справи не містять, а тому, звертаючись до суду з цим позовом, позивач набула право на стягнення з відповідача неустойки, виходячи із розміру заборгованості за аліментами за зазначений вище період.

Оцінивши в сукупності докази, що містяться в матеріалах справи, суд дійшов висновку, що відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною 1статі 196 СК України.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню пеня за прострочення сплати аліментів в сумі 29963,67 грн.

Щодо стягнення витрат на правову допомогу суд зазначає таке.

Згідно з ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать в тому числі витрати на професійну правничу допомогу.

Статтею 137 ЦПК України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмету доказування у справі. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Витрати повинні бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволені таких вимог.

Позивачем у позовній заяві зазначена вимога про стягнення з відповідача витрат на правову допомогу у розмірі 13 000 грн.. В додатках позовної заяви зазначений п.11. Копія договору та чеків про надання юридичних послуг. Згідно з матеріалами справи та опису документів у справі позовна заява з додатками займає 22 аркуша справи, на 23 аркуші справи міститься протокол авторозподілу справи Індустріального районного суду м.Дніпропетровська. Сама позовна заява міститься на восьми аркушах справи з 1 по 8 арк. ; додатки до позовної заяви завірені рукою позивача надписом з оригіналом згідно, містять число, підпис позивача та складаються з: копії паспорта, РНОКПП позивача з 9 по 11 арк, копії паспорта, РНОКПП відповідача з 12 по 14 арк., копії свідоцтва про народження дитини - 15 арк., копії рішення суду від 17.04.2020 з 16 по 20 арк., копії постанови про відкриття виконавчого провадження та розрахунку заборгованості- 21 та 22 арк. ( всього 22 аркуша).

Отже кількість аркушів позовної заяви з додатками збігається з описом документів у справі, складеного секретарем судового засідання та завіреного суддею, при передачі матеріалів справи з Індустріального районного суду м.Дніпропетровська до Артемівського міськрайонного суду Донецької області.

Таким чином, суд зазначає, що позивачем хоча і зазначено в позовній заяві, але до суду не подано детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволені таких вимог, тому у стягненні з відповідача на користь позивача витрат на правову допомогу слід відмовити.

Відповідно до вимог статті 5 Закону України «Про судовий збір`та положень статті 141 ЦПК України, позивач звільнена від сплати судового збору при звернені до суду з позовом про стягнення аліментів, тому з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.10,11,12,13,141,264-265,280-282 ЦПК України, ст.180-182,196 СК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , пеню за прострочення сплати аліментів, які стягувалися на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 29963 ( двадцять дев`ять тисяч дев`ятсот шістдесят три) гривні 67 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на користь держави судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

У задоволенні стягнення витрат на правову допомогу відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса проживання, зазначена у позові: АДРЕСА_3 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , адреса проживання, зазначена у позові: АДРЕСА_5 .

Повний текст рішення складено 24.11.2025.

Суддя: Н. М. Рибкіна