ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/430/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2025 року Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Котенко Р. В., за участю секретаря судового засідання Троцковець К. В., розглянувши в порядку окремого провадження цивільну справу за спільною заявою подружжя ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яке має дітей, про розірвання шлюбу

ВСТАНОВИВ:

У травні 2024 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в особісвоїх представників адвокатів Гудзевич Інни андріївни та Андросович Ганни Сергіївни звернулись до Дарницького районного суду м. Києва із спільною заявою подружжя, яке має дітей, про розірвання шлюбу.

В обґрунтування заяви зазначили, що з 21 січня 2017 року перебувають у зареєстрованому шлюбі, однак подружнє життя між ними не склалось через втрату почуття любові та взаєморозуміння один до одного, у зв`язку з чим подружжя не підтримує шлюбні відносини, проживає окремо один від одного, ведення спільного господарства припинилося, матеріально не залежать один від одного. Вказують, що подальше збереження шлюбу є небажаним та неможливим, подружжя досягло взаємної згоди щодо розірвання шлюбу, участі у вихованні спільної малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначення місця її проживання після розірвання шлюбу та умов матеріального забезпечення. Вказані умови погоджені договором між батьками про виховання та утримання дитини, посвідченого 14 травня 2025 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гороховою Н.В. за реєстровим № 597. Окрім того, зазначають, що між ними відсутній спір щодо поділу майна. Просять суд шлюб між ними розірвати, строк на примирення не потребують.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями заяву було передано для розгляду судді Котенко Р. В.

Ухвалою суду від 13 червня 2025 року було відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 31 липня 2025 року.

У судове засідання заявники не з`явились. Представником заявників адвокатом Гудзевич Інною Андріївною була подана заява про розгляд справи за відсутності заявників та їх представника. При цьому, адвокат зазначила, що заявники свого наміру розірвати шлюб не змінили, збереження шлюбу є неможливим, строк на примирення не потребують.

За наведених обставин суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності заявників та їх представників.

Дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, суд дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстровано 21 січня 2017 року Солом`янським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві за актовим записом № 80.

У сторін є спільна дитина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Як вказують заявники, подружнє життя між ними не склалось, ведення спільного господарства припинилося, шлюбні відносини не підтримуються. Вказують, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу неможливі.

Окрім того, як вбачається з матеріалів справи, 14 травня 2025 року заявники уклали між собою договір про проживання, виховання дитини та сплату аліментів на дитину, посвідчений 14 травня 2025 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гороховою Н.В. за реєстровим № 597.

Відповідно до умов зазначеного договору, заявники визначили, що ОСОБА_3 проживатиме зі своєю матір`ю - ОСОБА_1 за місцем її проживання. Графік зустрічей батька з дитною погоджується сторонами. Всі питання виховання дитини вирішуються сторонами спільно, виходячи з інтересів дитини. Умовами договору також визначений розмір, строк та порядок виплати аліментів та додаткових витрат на утримання дитини, що відповідає вимогам чинного законодавства України.

Відповідно до частини першої статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Відповідно до частини третьої статті 293 ЦПК України у порядку окремого провадження розглядаються також справи про надання права на шлюб, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі, про встановлення режиму окремого проживання за заявою подружжя та інші справи у випадках, встановлених законом.

Згідно зі статтею 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка (частини третя, четверта статті 56 СК України).

Водночас, відповідно до частини першої статті 109 Сімейного кодексу України подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також умови здійснення ним права на особисте виховання дітей.

Як роз`яснив Верховний Суд України у пункті 8 постанови Пленуму від 27 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», розірвання шлюбу судом за спільною заявою подружжя, яке має дітей (стаття 109 СК України), провадиться в окремому провадженні у випадку, якщо існує взаємна згода подружжя щодо розірвання шлюбу. При розгляді справи суд встановлює, чи відповідає заява про розірвання шлюбу дійсній волі дружини та чоловіка, та чи не будуть після розірвання шлюбу порушені їх особисті та майнові права, а також права їх дітей.

Частинами третьою, четвертою статті 109 Сімейного кодексу України встановлено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу після спливу одного місяця від дня подання заяви. До закінчення цього строку дружина і чоловік мають право відкликати заяву про розірвання шлюбу.

У строк, передбачений частиною четвертою статті 109 Сімейного кодексу України, дружиною або чоловіком заява про розірвання шлюбу не відкликалася.

За наявності таких обставин справи, суд дійшов висновку, що причини, що спонукали заявників на розірвання шлюбу, є обґрунтованими, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волізаявників, подальше спільне життя подружжя та збереження сім`ї стали неможливими і суперечить їх інтересам, що в силу частини другої статті 112 Сімейного кодексу України є підставою для розірвання шлюбу. При цьому, суд переконався, що після розірвання шлюбу не будуть порушені особисті та майнові права заявників, а також права їхньої дитини.

Згідно з частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (абзац 2 частини 3 статті 115 Сімейного кодексу України).

Керуючись статтями 12, 13, 76-81, 258-259, 263-265, 268, 293, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву подружжя ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яке має дітей, про розірвання шлюбу- задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 21 січня 2017 року Солом`янським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві за актовим записом № 80.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Завник 1: ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ).

Заявник 2: ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_2 ).

Суддя Р. В. Котенко