Справа № 695/3389/25
номер провадження 2-п/695/14/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2025 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Ватажок-Сташинська А.В., розглянувши матеріали заяви адвоката Сизька Бориса Борисовича про перегляд заочного рішення від 30.09.2025 у справі № 695/3389/25 за позовом ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «УНІВЕРСАЛЬНА» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку суброгації,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області перебувала цивільна справа № 695/3389/25 за позовом ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «УНІВЕРСАЛЬНА» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку суброгації.

Заочним рішенням суду від 30.09.2025 у вказаній справі позов задоволено повністю: стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «УНІВЕРСАЛЬНА» завдані збитки у сумі 95 050 (дев`яносто п`ять тисяч п`ятдесят) грн 30 коп., та судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн 40 коп.

31 жовтня 2025 року до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області звернувся адвокат Сизько Борис Борисович, який діє на підставі ордеру Серія СА №1103591 від 27.10.2025, як представник ОСОБА_1 , із заявою про перегляд заочного рішення від 30.09.2025 у справі № 695/3389/25 за позовом ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «УНІВЕРСАЛЬНА» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку суброгації.

В обґрунтування заяви зазначено, що ОСОБА_1 , військовослужбовець, 19.07.2023 зник безвісти під час виконання бойового завдання у Харківській області.

Ухвалою суду 03.11.2025 вказану заяву про перегляд заочного рішення залишено без руху, оскільки, зокрема заява про скасування заочного рішення суду подана до суду та підписана представником ОСОБА_1 адвокатом Сизьком Борисом Борисовичем, який діє на підставі Ордеру Серія СА №1103591 від 27.10.2025. Водночас, згідно з наданим до заяви сповіщенням №272 від 21.07.2023 ОСОБА_1 , військовослужбовець, 19.07.2023 зник безвісти під час виконання бойового завдання у Харківській області. При цьому в Ордері Серія СА №1103591 від 27.10.2025 зазначено, що він виданий на надання правничої допомоги саме ОСОБА_1 на підставі договору про надання правничої допомоги №2 від 27.10.2025.

Відтак з огляду на те, що доказів на підтвердження уповноваження Величкіним Сергієм Сергійовичем на представництво його інтересів у суді станом на 27.10.2025 до заяви про скасування заочного рішення суду не названо та не надано, а також не надано доказів сплати судового збору за звернення до суду із заявою про скасування заочного рішення суду вказану заяву залишено без руху та надано заявнику десятиденний строк для усунення означених недоліків.

На виконання ухвали суду адвокатом Сизьком Борисом Борисовичем 17.11.2025 надано суду докази сплати судового збору, а також заяву про усунення недоліків, в якій вказує, що договір на надання правничої допомоги №2 від 27.10.2025 із адвокатом Сизьком Борисом Борисовичем у відповідності до ч.4 ст.27 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» був укладений із дружиною ОСОБА_1 ОСОБА_2 в його інтересах. Як зазначено у заяві про усунення недоліків, на підставі цього договору про надання правничої допомоги і був виданий ордер.

Відтак, при вирішенні питання щодо прийняття до розгляду даної заяви про скасування заочного рішення у справі, в якому відповідач ОСОБА_1 згідно з наданим до заяви сповіщенням №272 від 21.07.2023, 19.07.2023 зник безвісти суд бере до уваги, що вказана заява про перегляд заочного рішення подана представником не учасника справи, у даному випадку відповідача, а представником його дружини.

Частиною першою статті 284 ЦПК України встановлено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до ч.2,3 ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Згідно з ч.1 ст.285 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі.

Відповідно до ч.2 ст.285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобу зв`язку, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів.

До заяви про перегляд заочного рішення, поданої представником відповідача, додається довіреність або інший документ, який підтверджує його повноваження (ч. 5 ст.285 ЦПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 58 ЦПК сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Частиною четвертою статті 62 ЦПК України встановлено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

У разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, підписані електронним цифровим підписом відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч. 7 ст. 62 ЦПК України).

Положенням ч. 1 ст.64 ЦПК України визначено, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Згідно з ч.1 ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката (ч. 2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до ч.1, 3, 4 ст. 27 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правничої допомоги укладається в письмовій формі.

До договору про надання правничої допомоги застосовуються загальні вимоги договірного права.

Договір про надання правничої допомоги може укладатися на користь клієнта іншою особою, яка діє в його інтересах. Особливості укладення та змісту контрактів (договорів) з адвокатами, які надають безоплатну правничу допомогу, встановлюються законом, що регулює порядок надання безоплатної правничої допомоги.

Зміст договору про надання правничої допомоги не може суперечити Конституції України та законам України, інтересам держави і суспільства, його моральним засадам, присязі адвоката України та правилам адвокатської етики. (ч. 5 ст. 27 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Згідно з ст. 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

Не є представником особа, яка хоч і діє в чужих інтересах, але від власного імені, а також особа, уповноважена на ведення переговорів щодо можливих у майбутньому правочинів.

Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.240 ЦК України, представник зобов`язаний вчиняти правочин за наданими йому повноваженнями особисто. Він може передати своє повноваження частково або в повному обсязі іншій особі, якщо це встановлено договором або законом між особою, яку представляють, і представником, або якщо представник був вимушений до цього з метою охорони інтересів особи, яку він представляє.

У рішенні Конституційного Суду України від 08 квітня 1999 року №3-рп/99 зроблено висновок, що за правовою природою представництво в суді є правовідносинами, в яких одна особа (представник) на підставі певних повноважень виступає від імені іншої особи (довірителя) і виконує процесуальні дії в суді в її інтересах, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для неї права та обов`язки.

Заява про скасування заочного рішення суду подана до суду та підписана адвокатом Сизьком Борисом Борисовичем, який діє на підставі Ордеру Серія СА №1103591 від 27.10.2025, як представником ОСОБА_1 .

Водночас, згідно з наданим до заяви сповіщенням №272 від 21.07.2023 ОСОБА_1 , військовослужбовець, 19.07.2023 зник безвісти під час виконання бойового завдання у Харківській області.

При цьому в Ордері Серія СА №1103591 від 27.10.2025 зазначено, що він виданий на надання правничої допомоги саме ОСОБА_1 на підставі договору про надання правничої допомоги №2 від 27.10.2025.

На виконання ухвали суду адвокатом Сизьком Борисом Борисовичем 17.11.2025 надано суду, зокрема заяву про усунення недоліків, в якій вказує, що договір на надання правничої допомоги №2 від 27.10.2025 із адвокатом Сизьком Борисом Борисовичем у відповідності до ч.4 ст.27 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» був укладений із дружиною ОСОБА_1 ОСОБА_2 в його інтересах. Як зазначено у заяві про усунення недоліків, на підставі цього договору про надання правничої допомоги і був виданий ордер.

У наданому до заяви на усунення недоліків договорі про надання професійної правничої допомоги №2 від 27.10.2025 сторонами цього договору визначено ОСОБА_1 в інтересах та на користь якого діє його дружина ОСОБА_2 та адвокат Сизько Борис Борисович.

Сторони договору про надання професійної правничої допомоги №2 від 27.10.2025 узгодили, що предметом договору є зобов`язання адвоката підготувати від імені ОСОБА_1 заяву про перегляд заочного рішення Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 30.09.2025 у справі №695/3389/25 та здійснити представництво інтересів ОСОБА_1 у Золотоніському міськрайонному суді Черкаської області при розгляді вказаної справи.

Частиною першою статті 25 ЦК України визначено, що здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи.

При цьому, відповідно до усталеної правової доктрини з поняттям суб`єкта права пов`язані поняття правоздатності та дієздатності. Цивільна правоздатність як здатність мати цивільні права і нести обов`язки є категорією можливості.

Внаслідок цього правоздатність це необхідна умова для правоволодіння, передумова для виникнення в особи суб`єктивного права.

Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. (ч.4 ст. 25 ЦК України).

Натомість, доказів того, що ОСОБА_1 визнаний судом безвісно відсутнім відповідно до положень статті 43 ЦК України, або оголошений померлим на підставі ст. 46 ЦК України, суду не названо та не надано.

Відсутні також відомості про визнання ОСОБА_1 недієздатним.

Крім того, ОСОБА_1 є повнолітньою особою.

Не названо та не надано також суду доказів встановлення нотаріусом опіки над майном ОСОБА_1 на виконання положень статті 44 ЦК України.

Суд зауважує, що правовий статус осіб, зниклих безвісти за особливих обставин, визначає Закон України «Про правовий статус осіб, зниклих безвісти за особливих обставин», який забезпечує правове регулювання суспільних відносин, пов`язаних із набуттям правового статусу осіб, зниклих безвісти за особливих обставин, з обліком, розшуком та соціальним захистом таких осіб і членів їхніх сімей.

Положеннями статті 1 Закону України «Про правовий статус осіб, зниклих безвісти за особливих обставин» визначено, що особа, зникла безвісти це фізична особа, стосовно якої немає відомостей про її місцеперебування на момент подання заявником заяви про її розшук; особа, зникла безвісти за особливих обставин особа, зникла безвісти у зв`язку із збройним конфліктом, воєнними діями, тимчасовою окупацією частини території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру.

З моменту набрання чинності новою редакцією Закону України «Про правовий статус осіб, зниклих безвісти за особливих обставин» він регулює питання правового статусу осіб, зниклих саме за перелічених вище обставин.

Особа набуває статусу зниклої безвісти за особливих обставин, з моменту внесення про неї відомостей до Єдиного реєстру осіб, зниклих безвісти за особливих обставин (далі Реєстр), на підставі заяви про факт зникнення особи.

Статус «зниклий безвісти» не припиняє цивільних прав та обов`язків боржника.

Закон України «Про правовий статус осіб, зниклих безвісти за особливих обставин» прямо встановлює, що набуття статусу особи, зниклої безвісти за особливих обставин, не зменшує обсяг цивільної правоздатності; над її майном може бути встановлена опіка. Опікун має обов`язок приймати виконання цивільних обов`язків на користь такої особи і погашати її борги за рахунок її майна (ч. 3 ст. 44 ЦК України).

Відтак, у розумінні положень ЦК України та ЦПК України дружина ОСОБА_1 ОСОБА_2 не може бути його законним представником.

Таким чином, звертаючись до суду із заявою про скасування заочного рішення адвокатом Сизьком Борисом Борисовичем не надано належних документів на підтвердження своїх повноважень здійснювати представництво інтересів ОСОБА_1 у суді.

При цьому суд відхиляє як неспроможні доводи адвоката Сизька Бориса Борисовича про можливість застосування у даному випадку положень ст. 51 КПК України, якою визначено, що договір із захисником має право укласти особа, передбачена в частині першій статті 45 цього Кодексу (підозрюваного, представництво інтересів юридичної особи, стосовно якої здійснюється провадження щодо застосування заходів кримінально-правового характеру у спеціальному порядку, особи, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинуваченого, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, а також особи, стосовно якої передбачається розгляд питання про видачу іноземній державі (екстрадицію), а також інші особи, які діють в її інтересах, за її клопотанням або за її наступною згодою.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Таким чином, з огляду на викладене вважаю, що заяву про скасування заочного рішення подано та підписано особою, яка не має права на звернення до суду з такою заявою, а тому підлягає поверненню на підставі п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Натомість, з частини 1 статті 352 ЦПК України вбачається, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

З огляду на викладене, суд зауважує, що у випадку, якщо ОСОБА_2 вважає, що судове рішення безпосередньо впливає на її права, свободи чи інтереси, то вона має змогу звернутись до апеляційного суду з апеляційною скаргою на заочне рішення у цивільній справі 695/3389/25 за позовом ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «УНІВЕРСАЛЬНА» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку суброгації.

Керуючись ст. 1, 3, 12, 13, 14, 15, 58-64, 175, 177, 185, 258, 260, 261 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката Сизька Бориса Борисовича про перегляд заочного рішення від 30.09.2025 у справі № 695/3389/25 за позовом ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «УНІВЕРСАЛЬНА» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку суброгації повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Суддя А.В. Ватажок-Сташинська