Провадження № 2-з/359/164/2025
УХВАЛА

17 листопада 2025 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Муранова-Лесів І.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,-

встановив:

13 листопада 2025 року до Бориспільського міськрайонного суду Київської області в системі «Електронний суд» від ОСОБА_1 надійшла вище зазначена заява, з проханням : заборонити Громадській організації садівницького товариства «Буревісник -3» () відключати від електропостачання садовий будинок АДРЕСА_1 та обмежувати користування спільним майном та місцями загального користування організації ОСОБА_2 , та ОСОБА_1 на підставі рішення від 02 листопада 2025 року.

Дана заява подана до подання позовної заяви. Особа, яка має отримати статус учасника справи : відповідач Громадська організація садівницьке товариство «Буревісник -3».

Заява про забезпечення позову мотивована тим, що заявник має намір у встановлений законом термін звернутися до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою про захист честі, гідності та ділової репутації.

Крім того зазначено, що ОСОБА_2 відповідно до договору дарування від 9 квітня 2019 року, посвідченого Меленною Т.К., приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Київської області, є власником садового будинку АДРЕСА_2 Лучистій 1.

Між заявником та ОСОБА_2 укладено договір оренди вказаного садового будинку.

Як стверджує заявник, з квітня 2023 року голова правління ГО СТ «Буревісник 3» - Лосев Ю.І. як на загальних зборах членів ГО СТ «Буревісник 3» так і на засіданнях правління ГО СТ «Буревісник 3» публічно повідомляв недостовірну інформацію про нього та про членів його родини, а саме: про самовільну заміну лічильників, про зрив пломб, про не допуск до перевірки, про порушення статуту та правил внутрішнього розпорядку ГО СТ «Буревісник 3» .

Власник будинку ОСОБА_2 з двома малолітніми дітьми знаходиться в Германії як біженка та не могла бути присутньою на розгляді питання про її виключення із членів ГО СТ «Буревісник 3» 02 листопада 2025 року.

Заявник також не мав можливості бути присутнім на засіданні правління ГО СТ «Буревісник 3» 02 листопада 2025 року в зв`язку з призначеним медичним обстеженням.

Про ці поважні обставини було повідомлено ГО СТ «Буревісник 3» електронною поштою та через месенджері «Вайбер».

09 листопада 2025 року через електронну пошту ОСОБА_2 отримала копію протоколу №7 від 02 листопада 2025 року, за яким її було виключено із членів ГО СТ «Буревісник 3».

Рішення правління від 02 листопада 2025 року оскаржено до Господарського суду Київської області (справа № 911/3463/25).

Як стверджує заявник, рішення Загальних зборів членів ГО СТ «Буревісник 3» та правління ГО СТ «Буревісник 3» ґрунтуються на недостовірній інформації, яку розповсюджує голова правління ГО СТ «Буревісник 3» - Лосев Ю.І., а наслідки такого розповсюдження та прийняті рішення можуть привести до труднощів в ефективному захисті законних прав та інтересів позивача,

Дослідивши заяву про забезпечення позову та додані документи, суддя дійшла висновку про відмову у задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Частиною 2 вказаної статті визначено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується шляхом забороною вчиняти певні дії.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду у разі задоволення позову.

Крім того, заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина третя статті 150 ЦПК України).

Так, заходи забезпечення позову мають бути вжиті лише в межах позовних вимог та бути адекватними і співмірними з позовними вимогами. Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України).

Верховний Суд у постанові від 20.05.2020 у справі №640/13156/18 зазначив, що обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведене до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви (постанова Верховного Суду від 23.12.2020 у справі №911/949/20).

Під час оцінки такої співмірності суду необхідно враховувати безпосередній зв`язок заяви про забезпечення позову з предметом позову, співвідношення заявленій вимозі, необхідність вжиття забезпечувальних заходів.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Як встановлено з поданої заяви, заявник планує подати позов про захист честі, гідності та ділової репутації та в порядку забезпечення такого позову просить заборонити ГОСТ «Буревісник 3» відключати від електропостачання садовий будинок та обмежувати користування спільним майном та місцями загального користування організації ОСОБА_2 , та заявника ОСОБА_1 на підставі рішення правління від 02.11.2025.

Разом із з цим вивченням доданих документів, у тому числі згаданого протоколу №7 засідання правління ГО «СТ «Буревісник-3» встановлено, що рішення правління виключено ОСОБА_2 з членів ГО «СТ «Буревісник-3» за порушення пунктів Статуту ГО «СТ «Буревісник -3» ( п.4.8 пп.4.8.1, 4.8.3, 4.8.7, 4.8.9, п.4.9), які, зокрема, передбачають, що у разі поручень членом організації вимог Статуту, рішень правління або загальних зборів організації, заборгованості за сплати за використану електроенергію, членських та цільових внесків, він попереджається Правління в письмовій формі про необхідність усунення порушення в п`ятиденний термін, якщо інше не буде визначено рішеннями органів управління Організації. У разі ігнорування попередження, Правління має відключити електроустановки на ділянці порушника /боржника від електромережі та заборонити користування спільним майном та місцями загального користування організації.

Проте, доказів того, що заявник, або власник садового будинку ОСОБА_2 отримали відповідне попередження про усунення порушення, або Правлінням ГО «СТ Буревісник» було ухвалено рішення про відключення електроустановок на ділянці ОСОБА_2 від електромережі та заборону користування спільним майном та місцями загального користування організації, заявником не надано.

Крім того, заявником не наведено жодних обґрунтувань, яким саме чином невжиття зазначених ним заходів забезпечення позову може перешкоджати виконанню рішення суду у справі за його позовом про захист честі, гідності та ділової репутації. Так, предмет спору, про який зазначає заявник, має немайновий характер та стосують особистих немайнових прав заявника, натомість заходи забезпечення стосуються права заявника користуватися переданим йому в оренду майном.

Таким чином, саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ускладнення виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Слід також звернути увагу, що ОСОБА_1 не позбавлений права звернутися до Господарського суду Київської області із заявою про залучення його до участі у справі в якості третьої особи у вказаній господарській справі №911/3463/25, у якій оскаржується рішення правління ГО «СТ «Буревісник-3» від 02.11.2025, та подати заяву про забезпечення позову.

Крім того слід зазначити, що ухвалою від 11 березня 2024 року у справі № 359/2358/24 заборонено ГОСТ «Буревісник 3» вчиняти дії щодо відключення від електропостання садового будинку : АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 20 серпня 2025 року прийнятої у цивільній справі № 359/2358/24 у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про скасування заходу забезпечення позову відмовлено.

Таким чином станом на день розгляду даної заяви діє забезпечення позову у виді заборони на відключення від електропостачання.

На підставі викладеного, зважаючи на відсутність зв`язку між заходами забезпечення позову та предметом позову, приходжу до висновку про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Враховуючи вищевикладене, керуючись положеннями ст. ст. 149-154 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду, або через Бориспільський міськрайонний протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому не був вручений повний текст ухвали в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії ухвали.

Суддя І.В.Муранова-Лесів