Провадження № 2/761/444/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2025 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді: Аббасової Н.В.,

при секретарі: Сухині А.С.,

за участі:

представника позивачки: ОСОБА_1

представника відповідача: ОСОБА_4

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання представника відповідача ОСОБА_4 про повернення нової редакції позовної заяви у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гровінг Стейт», державного реєстратора комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Макарова Олега В`ячеславовича, ОСОБА_3 , третя особа: Центральне міжрегіональне управління юстиції (м. Київ) про витребування майна з чужого незаконного володіння,-

в с т а н о в и в :

У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вказана цивільна справа.

12.08.2021 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали позову передані на розгляд судді Рибака А.М.

01.09.2021 року ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Рибака М.А. відкрито провадження у справі, прийнято рішення про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

На підставі розпорядження № 01-08-585 від 22.06.2023 року щодо повторного автоматизованого розподілу справи № 761/29281/21, протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.06.2023 року матеріали позову передані на розгляд судді Аббасовій Н.В.

Ухвалою суду від 23.06.2023 вказану справу прийнято до провадження судді Аббасової Н.В.

Ухвалою суду від 12.02.2024 до участі у справі у якості співвідповідача залучено ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 23.05.2024 прийнято до розгляду заяву представника позивачки ОСОБА_2 - адвоката Пономаренка В.І. про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ТОВ «ФК «Гровінг Стейт», державного реєстратора комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Макарова Олега В`ячеславовича, ОСОБА_3 , третя особа: Центральне міжрегіональне управління юстиції (м. Київ) про витребування майна з чужого незаконного володіння, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 10.09.2024 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні.

30.12.2024 на адресу суду надійшов відзив відповідача ТОВ «ФК «Гровінг Стейт» на позовну заяву.

Ухвалою суду від 25.02.2025 вирішено питання про повернення до стадії підготовчого провадження.

10.09.2025 через систему «Електронний суду» надійшла заява представника ТОВ «ФК «Гровінг Стейт» про повернення нової редакції позовної заяви.

Заяву мотивовано тим, що на думку представника відповідача, у позовній заяві в новій редакції відбулася зміна і предмету і підстав позову.

Так, на думку представника відповідача, у первісному позові позивач обгрунтовував позов, зокрема, тими обставинами, що жодної оцінки предмету іпотеки не проводилося, ціна квартири на момент реєстраційних дій визначена не була, однак у новому позові це обгрунтування позову відстунє, замість нього зазначено нове, що з позивачем не було погоджено вартість майна, за якою відбулось зарахування вимог. Таким чином, представник вважає, що позивачем змінено і предмет і підстави позову, що є підставою для повернення позову у новій редакції позивачу.

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача підтримав заяву та просив її задовольнити.

Представник позивачки заперечував щодо задоволення заяви, зазначивши що в новій редакції позову замінено лише предмет спору.

Суд, вислухавши позицію представників сторін, приходить до наступного висновку.

Основним принципом цивільного судочинства є принцип диспозитивності, який полягає у тому, що зацікавлена особа вільно розпоряджається своїми матеріальними та процесуальними правами, а відтак позивач на власний розсуд визначає особу, до якої пред`являє вимоги.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до положень ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Наведене означає, що право на збільшення або зменшення розміру позовних вимог та на зміну підстав або предмету позову є безумовним правом позивача, яке може бути реалізоване у встановленими процесуальним законом порядку та строки.

Аналіз змісту статей 49, 175, 176 ЦПК України в їх сукупності дає підстави для висновку, що збільшення (зменшення) розміру позовних вимог полягає у збільшенні (зменшенні) розміру заявлених вимог у грошовому виразі (суми, яка стягується чи оспорюється), а зміна предмету позову - це зміна матеріально-правової вимоги позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретно визначеної позивачем позовної вимоги позивач замість способу захисту прав який був заявлений при подачі позову, виявить бажання скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував і первісні вимоги.

Виходячи з положень п. 3 ч. 2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, у підготовчому засіданні суд, у разі необхідності, заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви. Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України і відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання. Зміна позивачем підстав і предмету позову може мати місце лише альтернативно, тому одночасна їх зміна неможлива. Це правило законодавець визначив імперативно. Отже, у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, наявні правові підстави для відмови в задоволенні такого клопотання. Зміна предмета позову означає зміну матеріально-правової вимоги до позивача.

Так, представник позивачки надавши нову реакцію позову змінив лише предмет позову, при цьому фактичні обставини, яким обґрунтований позов залишились незмінними, вказані обставини досліджені судом при вирішенні питання про прийняття заяви про зміну предмету позову.

Виходячи вищевикладене, а також те, що після прийняття заяви про зміну предмету позову судом не встановлено обставин, які б свідчили про невідповідність такої заяви вимогам закону, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви представника відповідача про повернення нової редакції позовної заяви.

Керуючись ст.ст.175, 177, 257, 353 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

Клопотання представника відповідача ОСОБА_4 про повернення нової редакції позовної заяви у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гровінг Стейт», державного реєстратора комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Макарова Олега В`ячеславовича, ОСОБА_3 , третя особа: Центральне міжрегіональне управління юстиції (м. Київ) про витребування майна з чужого незаконного володіння- залишити без задоволення.

У відповідності до вимог ст. 353 ЦПК України ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н.В. Аббасова