У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.11.2025 Справа №607/23291/25 Провадження №2-з/607/83/2025

місто Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Герчаківська О. Я., ознайомившись із заявою Виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича в інтересах держави в особі Тернопільської міської ради про забезпечення позову у цивільній справі № 607/23291/25 за позовом Тернопільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Тернопільської міської ради про забезпечення позову у цивільній справі за позовом Виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича в інтересах держави в особі Тернопільської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_11 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду та природно-заповідного фонду, несформованою земельною ділянкою в межах прибережної захисної смуги, шляхом зобов`язання знести (демонтувати) приміщення, скасувати державну реєстрацію права приватної власності,

В С Т А Н О В И Л А :

У провадженні судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області О. Я, Герчаківської перебуває цивільна справа № 607/23291/25 за позовом Виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича в інтересах держави в особі Тернопільської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_11 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду та природно-заповідного фонду, несформованою земельною ділянкою в межах прибережної захисної смуги, шляхом зобов`язання знести (демонтувати) приміщення, скасувати державну реєстрацію права приватної власності.

14 листопада 2025 року через підсистему «Електронний суд» надійшла заява Виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича в інтересах держави в особі Тернопільської міської ради про забезпечення позову у цивільній справі № 607/23291/25.

У заяві про забезпечення позову Виконувач обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича просить вжити заходи забезпечення позову, а саме:

1. Накласти арешт на приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 1, загальною площею 316,1 кв м та причал № І, загальною площею 25,8 кв м, причал № ІІ, загальною площею 41,3 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01), до набрання рішенням законної сили;

2. Накласти арешт на приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 2, загальною площею 271,7 кв м та причал III, загальною площею 39 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

3. Накласти арешт на приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 3, загальною площею 267,1 кв м та причал ІV, загальною площею 36,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

4. Накласти арешт на приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 4, загальною площею 264 кв м та причал V, загальною площею 55,4 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

5. Накласти арешт на приміщення лодочної станції, корпус № 2, елінг № 1, загальною площею 385,8 кв м та причал X, загальною площею 83,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили;

6. Накласти арешт на приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 2, загальною площею 369,2 кв м та причал VI, загальною площею 83,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили;

7. Накласти арешт на приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 3, загальною площею 379,5 кв м та причал VIІ, загальною площею 71,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

8. Накласти арешт на приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 1, загальною площею 378,4 кв м та причал VIІІ, загальною площею 60,5 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

9. Накласти арешт на приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 2, загальною площею 374,7 кв м та причал IX, загальною площею 29 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

10. Встановити ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 заборону на передання в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, а також вчиняти інші дії, спрямовані на відчуження нерухомого майна відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 1, загальною площею 316,1 кв м та причал № І, загальною площею 25,8 кв м, причал № ІІ, загальною площею 41,3 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили;

11. Встановити ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 заборону на передання в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, а також вчиняти інші дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 2, загальною площею 271,7 кв м та причал III, загальною площею 39 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

12. Встановити ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 заборону на передання в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, а також вчиняти інші дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 3, загальною площею 267,1 кв м та причал ІV, загальною площею 36,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

13. Встановити ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_4 та ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_5 заборону на передання в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, а також вчиняти інші дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 4, загальною площею 264 кв м та причал V, загальною площею 55,4 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

14. Встановити ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_6 заборону на передання в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, а також вчиняти інші дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 1, загальною площею 385,8 кв м та причал Х, загальною площею 83,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили;

15. Встановити ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_7 заборону на передання в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, а також вчиняти інші дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 2, загальною площею 369,2 кв м та причал VI, загальною площею 83,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) до набрання рішенням законної сили;

16. Встановити ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_8 заборону на передання в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, а також вчиняти інші дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 3, загальною площею 379,5 кв м та причал VIІ, загальною площею 71,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

17. Встановити ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_9 заборону на передання в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, а також вчиняти інші дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 1, загальною площею 378,4 кв м та причал VIІІ, загальною площею 60,5 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

18. Встановити ОСОБА_10 , РНОКПП НОМЕР_10 заборону на передання в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, а також вчиняти інші дії, спрямовані на відчуження приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 2, загальною площею 374,7 кв м та причал IX, загальною площею 29 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) до набрання рішенням законної сили;

19. Заборонити будь-яким фізичним та юридичним особам, державним реєстраторам прав на нерухоме майно та всім органам, уповноваженим на проведення державної реєстрації (в тому числі територіальним органам Міністерства юстиції України, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, акредитованим суб`єктам, нотаріусам, іншим особам та органам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень») вчиняти дії щодо поділу, об`єднання, виділу часток тощо щодо майна, а також реєстраційні дії щодо реєстрації права власності та інших речових прав на нерухоме майно, державну реєстрацію обтяжень на нерухоме майно, а також вносити до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (в тому числі Реєстру прав власності на нерухоме майно. Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек) записи про державну реєстрацію права власності та інших речових прав та їх обтяжень, змін до таких записів щодо нерухомого майна:

- приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 1, загальною площею 316,1 кв м та причал № І, загальною площею 25,8 кв м, причал № ІІ, загальною площею 41,3 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01);

- приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 2, загальною площею 271,7 кв м та причал III, загальною площею 39 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 3, загальною площею 267,1 кв м та причал ІV, загальною площею 36,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 4, загальною площею 264 кв м та причал V, загальною площею 55,4 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- приміщення лодочної станції, корпус № 2, елінг № 1, загальною площею 385,8 кв м та причал X, загальною площею 83,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01);

- приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 2, загальною площею 369,2 кв м та причал VI, загальною площею 83,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01);

- приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 3, загальною площею 379,5 кв м та причал VIІ, загальною площею 71,2 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 1, загальною площею 378,4 кв м та причал VIІІ, загальною площею 60,5 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 2, загальною площею 374,7 кв м та причал IX, загальною площею 29 кв м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101).

В обґрунтування поданої заяви Виконувач обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича зазначив, що в провадженні Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області знаходиться цивільна справа № 607/23291/25 за позовом Виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича в інтересах держави в особі Тернопільської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_11 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду та природно-заповідного фонду, несформованою земельною ділянкою в межах прибережної захисної смуги, шляхом зобов`язання знести (демонтувати) приміщення, скасувати державну реєстрацію права приватної власності.

Предметом позову у справі є усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду та природно заповідного фонду з кадастровим номером :01:004:0060, загальною площею 0,4060 га, та несформованої земельної ділянки в межах прибережної захисної смуги та її повернення шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва розташованих у АДРЕСА_1 , а саме:

- приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 1 та причал № І, № ІІ власником яких на час звернення прокурора до суду з заявою про забезпечення позову, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 2 та причал III, власником яких, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 1, елінг № 3 та причал IV, власником яких, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

- приміщення лодочної станції корпус № 2, елінг № 1 та причал X, власником яких, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_6 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 2 та причал VI, власником яких, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_7 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 2 елінг № 3 та причал VIІ, власником яких, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_8 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 1 елінг № 4 та причал V, які, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, належать на праві спільної часткової приватної власності ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_4 та ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_5 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 1 та причал VIІІ, власником яких на час звернення прокурора до суду з заявою про забезпечення позову, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_9 ;

- приміщення лодочної станції, корпус № 3 елінг № 2 та причал IX, власником яких, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є відповідач ОСОБА_10 , РНОКПП НОМЕР_10 .

Отже, виконання в майбутньому судового рішення у даній справі, у випадку задоволення позовних вимог, безпосередньо пов`язано із збереженням вказаної земельної ділянки під самочинно збудованим нерухомим майном до винесення рішення суду, а у разі реалізації відповідачами до початку судового розгляду справи по суті або під час такого розгляду зазначених вище приміщень добросовісному набувачу це унеможливить повернення цієї земельної ділянки територіальній громаді міста. Більш того, з метою поновлення державних інтересів необхідно буде вживати додаткові заходи, зокрема, спрямовані на оскарження відповідних правочинів щодо відчуження майна, що покладе на державу додатковий тягар. Забезпечення позову направлене на охорону матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій відповідачів і не є обмеженням права власності особи в повній мірі та носить тимчасовий характер.

Виходячи зі змісту спірних правовідносин, вжиття заходу забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідачів, оскільки приміщення лодочних станцій та причалів залишаються у володінні та користуванні відповідачів - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_10 , а можливість розпоряджатися (відчужувати) вказаним майном обмежується на певний час, отже має тимчасовий характер та є лише збереженням існуючого становища до розгляду цієї справи по суті.

Оскільки прокурор звернувся до суду з вимогою про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою та її повернення шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва та скасування державної реєстрації права власності на них, то судове рішення, у разі задоволення таких вимог, вимагатиме примусового виконання, і в цьому випадку має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити та унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду. Має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду

Також заявником зазначено, що заходи зустрічного забезпечення позову у вказаній справі не підлягають застосуванню, оскільки підстави, передбачені ч. 3 ст. 154 ЦПК України відносно позивача відсутні.

Розгляд заяви здійснено судом у строки, визначені ч. 1 ст. 153 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), в порядку письмового провадження за наявними у суду матеріалами без повідомлення учасників справи та проведення судового засідання, що відповідає вимогам ч. 13 ст. 7 та ч. 1 ст. 153 ЦПК України.

Отож, розглянувши заяву про забезпечення позову, суд доходить до таких висновків.

Згідно з приписами ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будьякій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Пунктами 1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України передбачено забезпечення позову шляхом: накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

В силу ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріальноправових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до пункту 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільнопроцесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

Пункт 6 вказаної Постанови містить роз`яснення про те, що особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Отже, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом в постановах від 08 травня 2019 року у справі № 487/7097/18 та від 25 вересня 2019 року у справі № 320/3560/18, Постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

При цьому забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуальної рівноправності сторін.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладання арешту, або майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Так, зі змісту заяви встановлено, що між сторонами виник спір з приводуусунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду та природно заповідного фонду з кадастровим номером :01:004:0060, загальною площею 0,4060 га, та несформованою земельною ділянкою в межах прибережної захисної смуги, їх повернення шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва розташованих у АДРЕСА_1 . Водночас спірні правовідносини щодо цього нерухомого майна та розташованих на земельних ділянках будівлях (спорудах) мають триваючий характер, що вбачається з мотивів позову та змісту заяви про забезпечення позову, однак вони не супроводжувалися процедурами, які б свідчили про те, що відповідачі вчиняють дії, які утруднять чи призведуть до невиконання можливого рішення суду, таких суду не представлено. Зміна власника приміщення не може свідчити про намір невиконання чи уникнення виконання рішення суду, адже сторона позивача заявила негаторний, а не віндикаційний позов. Знесення об`єктів самочинного будівництва, розташованих у АДРЕСА_1 , згідно наведеного вище переліку, не є витребуванням цього майна в користь територіальної громади, а тому обґрунтоване припущення,що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити та унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, не може розглядатися судом як доведена обставина, яка є беззаперечною підставою для забезпечення позову в спосіб, який викладено у заяві про забезпечення позову.

Отож, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки заявника, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27 квітня 2022 року у справі № 726/822/21.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову.

Звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та те, що невжиття таких заходів призведе до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

Однак, окрім покликань на обґрунтовані припущення, до заяви про забезпечення позову не додано будь-яких підтверджуючих документів, які б свідчили про спроби відповідачів відчужити або вчинити інші дії з майном, згідно наведеного вище переліку. Останній правочин у спірних правовідносинах вчинено у 2023 році, на що є звертання у заяві, однак він не оспорювався та є чинним, бо зворотного суду не представлено.

Враховуючи вищевикладені обставини, представником позивача не доведено обставин, дій чи вчинків відповідачів, які б свідчили, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, а тому є підстави для застосування заходів забезпечення позову у виді накладення арешту та встановлення заборони на передачу в іпотеку, оренду, внесення змін до укладених правочинів, заборони будь-яким фізичним та юридичним особам, державним реєстраторам прав на нерухоме майно та всім органам, уповноваженим на проведення державної реєстраціївчиняти дії щодо поділу, об`єднання, виділу часток тощо щодо майна, а також реєстраційні дії щодо реєстрації права власності та інших речових прав на нерухоме майно, державну реєстрацію обтяжень на нерухоме майно, а також вносити до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записи про державну реєстрацію права власності та інших речових прав та їх обтяжень, змін до таких записів щодо нерухомого майна.

Обов`язок доведення обставин, які б указували на необхідність вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріальноправових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача для забезпечення реального та ефективного виконання судового рішення, покладено на позивача відповідно до положень статті 81 ЦПК України, а оцінка доказів, наданих позивачем, є компетенцією суду.

Верховний Суд у постанові від 24 лютого 2021 року в справі № 755/5333/20, провадження №6117180св20, вказав, що звертаючись із заявою про забезпечення позову, заявник повинен не лише навести, але й довести наявність підстав для вжиття заходів забезпечення цивільного позову, а також спроможну вірогідність саме таких обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 травня 2021 року у справі № 914/1570/20 (провадження № 1290гс20) вказала, що особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому, важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення.

Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами.

За встановлених обставин, оскільки представником позивача не наведено достатніх підстав для застосування забезпечення позову, а також не надано належних і достовірних доказів на підтвердження того, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити виконання рішення, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви Виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича в інтересах держави в особі Тернопільської міської ради про забезпечення позову у цивільній справі № 607/23291/25.

Керуючись ст.ст. 149153, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

П О С Т А Н О В И Л А :

У задоволенні заяви Виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича в інтересах держави в особі Тернопільської міської ради про забезпечення позову у цивільній справі за позовом Виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури Цаплап Ярослава Петровича Тернопільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Тернопільської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_11 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду та природно-заповідного фонду, несформованою земельною ділянкою в межах прибережної захисної смуги, шляхом зобов`язання знести (демонтувати) приміщення, скасувати державну реєстрацію права приватної власності відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину ухвали суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Тернопільського апеляційного суду.

Суддя Тернопільського міськрайонного суду

Тернопільської області О. Герчаківська