Справа № 361/6010/25
Провадження № 2-во/361/126/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2025 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді Гізатуліної Н.М.

за участю секретаря судового засідання Охріменко Є.І.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

УСТАНОВИВ:

03 жовтня 2025 року Вх. № 47153 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Тимошенко Г.С. подала до суду заяву про виправлення описки у рішенні Броварського міського суду Київської області від 11 серпня 2025 року у справі № 361/6010/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Заяву мотивував тим, що 11 серпня 2025 року Броварським міськрайонним судом ухвалено рішення у справі № 361/6010/25 відповідно до якого позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволено. Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрований 04 вересня 2004 року Виконкомом Княжицької сільської ради Броварського району Київської області, актовий запис № 14 розірваний. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 11 серпня 2025 року у справі № 361/6010/25 набрало законної сили, проте повернуто без виконання, оскільки допущено описку в даті реєстрації шлюбу.

Відповідно до свідоцтва про одруження ОСОБА_1 та ОСОБА_3 одружились 07 вересня 2004 року про що в книзі реєстрації актів про одруження 04 вересня 2004 року зроблено запис за № 14, місце реєстрації виконком Княжицької сільської ради Броварського району Київської області. Свідоцтво про одруження серії НОМЕР_1 видане 07 вересня 2004 року.

На підставі викладеного, представник позивача просила суд виправити описку в рішенні Броварського міськрайонного суду Київської області від 11 серпня 2025 у справі № 361/6010/25 у частині дати реєстрації шлюбу, а саме: «04» вересня 2004 року замінити на «07» вересня 2004 року.

Ухвалою суду від 13 жовтня 2025 року прийнято до провадження заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду, з повідомленням учасників справи про судовий розгляд заяви 23 жовтня 2025 року о 17 год 00 хв.

Розгляд заяви 23 жовтня 2025 року не відбувся у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю головуючої судді та призначений 31 жовтня 2025 року о 09 год. 30 хв.

Про дату, час та місце проведення судового засідання учасники справи повідомлялись, однак в судове засідання не з`явились, що не є перешкодою для вирішення питання про виправлення описки у судовому рішенні.

За наведених обставин, суд визнав можливим розглядати заяву про виправлення описки у судовому рішенні за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу, за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи № 361/6010/25, заяву про виправлення описки суд дійшов наступного висновку.

У статті 2 ЦПК України визначені завдання та основні засади цивільного судочинства, серед яких змагальність та диспозитивність.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Так, у травні 2025 року адвокат Тимошенко Г.С. від імені та в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою про розірвання шлюбу та просила суд розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований Виконкомом Княжицької сільської ради Броварського району Київської області 04 вересня 2004 року, актовий запис за № 14 (а. с. 1 3).

До позовної заяви, як додаток, надала копію свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 , яке видане 07 вересня 2004 року Виконкомом Княжицької сільської ради Броварського району Київської області. Зі змісту свідоцтва про одруження вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , одружились 07 вересня 2004 року, про що в книзі реєстрації актів про одруження 04 вересня 2004 року зроблено запис за № 14. Після реєстрації шлюбу прізвище дружни « ОСОБА_5 » (а. с. 8).

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, за зверненням ОСОБА_1 , в межах заявлених ним вимог, а саме про розірвання шлюбу між ним та ОСОБА_2 , який зареєстрований Виконкомом Княжицької сільської ради Броварського району Київської області 04 вересня 2004 року, актовий запис за № 14, суд установивши відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 , актовий запис № 14 в книзі реєстрації актів про одруження зроблений 04 вересня 2004 року, рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 11 серпня 2025 року позовні вимоги ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задовольнив. Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрований 04 вересня 2004 року Виконкомом Княжицької сільської ради Броварського району Київської області, актовий запис № 14 розірвав. Вирішив питання про розподіл судових витрат (а. с. 40 45).

Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), повернув без виконання рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 11 серпня 2025 року у справі № 361/6010/25 у зв`язку з тим, що у рішенні суду зазначено дату реєстрації шлюбу «04 вересня 2004 року», але відповідно до актового запису шлюб зареєстрований «07 вересня 2004 року» (а. с. 53).

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у постанові від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17 (провадження № 61-35161св18) дійшов висновку про те, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Звертаючись до суду із заявою про виправлення описки у рішенні Броварського міськрайонного суду Київської області від 11 серпня 2025 у справі № 361/6010/25 представник позивача не надала доказів, які б підтверджували внесення змін до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 у частині дати реєстрації актового запису про одруження сторін у справі чи копію витягу з актового запису № 14 про реєстрацію шлюбу «07 вересня 2004 року».

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що наявність описки у свідоцтві про одруження сторін у справі серії НОМЕР_2 у даті реєстрації актового запису про одруження безумовно впливає на можливість реалізації судового рішення, проте оскільки представником позивача не надано доказів про внесення відповідних змін до свідоцтва про одруження, а також не надано копії самого витягу з актового запису про реєстрацію шлюбу сторін, у задоволенні заяви про виправлення описки слід відмовити.

Суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що він не позбавлений права на звернення до суду з повторною заявою про виправлення описки, враховуючи наведені підстави відмови у задоволенні цієї заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. 269, п. 19 ч. 1 ст. 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Н.М. Гізатуліна