Номер провадження 2/725/2121/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.11.2025 року

Чернівецький районний суд міста Чернівців

в складі:

головуючої судді Піхало Н.В.

за участю секретаря судового засідання Соник А.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Чернівці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до відповідачів, в якій просила визнати майно спільною сумісною власністю та здійснити його поділ, а також визнати недійсним договір купівлі-продажу автомобіля.

Ухвалою Чернівецького районного суду міста Чернівці від 18 листопада 2024 року відкрито загальне провадження в справі та призначено до підготовчого судового засідання .

Ухвалою Чернівецького районного суду міста Чернівці від 17 березня 2025 року закрито підготовче провадження у цій справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

В подальшому, у судових засіданнях в рамках розгляду даної справи було проведено її розгляд по суті, сторони виступили із вступним словом, допитані свідки зі сторони позивача, а також досліджені усі наявні у справі письмові докази.

У жовтні 2025 року на адресу суду надійшло клопотання від представника позивача, в якому вона просила повернутися на стадію підготовчого судового засідання, витребувати та долучити до справи нові докази.

У судовому засіданні представник позивачки просила задовольнити подане нею клопотання.

Представники відповідачів просили відмовити у задоволенні клопотання.

Зокрема, від представника ОСОБА_3 надійшли письмові заперечення, в яких від вказував, що представником позивачки не наведено вагомих обставин, за яких суд має повернутися до підготовчого провадження у цій справі. Крім того, представник позивачки та позивачка приймали безпосередню участь в розгляді справи, у тому числі й в підготовчому засіданні та, зважаючи на невизнання відповідачами позову, у тому числі й в частині вартості спірного автомобіля, мали усі передбачені ЦПК України можливості заявити клопотання про витребування доказів та призначення в справі експертизи для визначення вартості спірного автомобіля, однак своїм право не скористалися.

Представник відповідача ОСОБА_2 також надав письмові заперечення, в яких вказував про відсутність визначеним ЦПК підстав для повернення до стадії підготовчого провадження, а також вказав, що представником позивачки не наведено вагомих обставин, за яких суд має поновити пропущені процесуальні строки.

Розглядаючи клопотання позивача, заслухавши думку учасників справи, суд виходить з такого.

Так, у пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами (ст. 44 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Як вбачається з правової позиції, викладеної у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01.09.2021 у справі № 757/54510/17 (провадження № 61-2858св21) за змістом якої: «Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Таким чином, підготовче судове провадження - це стадiя судового прoцесу, в якій з`ясовується предмет спoру, позoвні вимoги, заперечення на позoвні вимoги, склад учасників судовoго процесу, вирішення відводів, xарактер спірних правовідносин та інших дій, які будуть слугувати для правильного і безперешкoдного розгляду справи пo суті, іншими словами, це важлива складова судочинства, що спрямована на створення умов для правильного, безперешкодного та своєчасного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання проводиться судом із повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Частиною другою статті 198 ЦПК України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу;2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у підготовчому засіданні.

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.»

Крім того, відповідно до частини другої статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Відповідно до ч.2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Разом з тим, Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Зокрема, у постанові від 16.12.2021 року в справі № 910/7103/21 Верховний Суд зробив висновок, що суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

Суд вважає, що позивачем не наведено вагомих обставин, за яких суд має повернутися до підготовчого провадження у цій справі, у тому числі й вагомих обставин, за наявності яких, представник позивача та позивачка були позбавлені можливості скористатися своїми процесуальними правами на звернення до суду із відповідними клопотаннями про витребування доказів та призначення експертизи.

Крім того, інтереси позивача представляє професійний адвокат.

На підготовчому судовому засіданні судом з`ясовувались питання, чи усі докази подані сторонами, чи про усі обставини повідомили сторони, з`ясовувалось питання щодо наявності клопотань сторін.

При цьому, сторона позивача неодноразово зазначала, що доказом вартості спірного автомобіля є саме відеозапис, на якому відповідач розповідає про даний автомобіль, про наявне у ньому медичне обладнання та вказує його вартість.

Так само судом з`ясовувалось питання про наявність клопотань до початку судового розгляду по суті, які не були заявлені під час підготовчого судового засідання.

Інтереси позивача за первісним позовом представляє професійний адвокат, яка відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» має право отримувати необхідну для розгляду справи інформацію і докази.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно до ч. ч. 1 - 2, 5 ст. 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

У разі неможливості отримати певну інформацію не позбавлена можливості заявити клопотання у порядку ст. 84 ЦПК України, однак таким правом на скористалася.

При цьому, будь - якого обґрунтування та доказів на його підтвердження щодо неможливості надати суду докази при зверненні з відповідним позовом до суду надано представником позивача не було, а також не зверталися до суду з клопотання про витребування доказів.

Крім того, суд зважає на те, що будь - яких доказів на підтвердження не можливості їх подання у строки, встановлені ЦПК України, зокрема при зверненні з позовною заявою до суду, представником позивача надано суду не було, як і не наведено відповідне обґрунтування такої неможливості.

Так, відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 02.10.2019 у справі № 916/2421/18, "Верховний Суд погодився з судами першої та апеляційної інстанцій у питанні можливості повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття у випадку, якщо судом встановлено замовчування відповідачем важливого питання, яке мало б бути вирішено саме на стадії підготовчого провадження. На думку Верховного Суду, стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя. На важливість дотримання строку на подання доказів звертав свою увагу Верховний Суд й раніше у постановах від 06.02.2019 у справі № 916/3130/17, від 03.04.2019 № 913/317/18".

Як вбачається з правової позиції, викладеної у Постанові Верховного Суду від 16 грудня 2021 у справі №910/7103/21, «Отже, відповідно до практики Верховного Суду, яку колегія суддів враховує на підставі частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.»

При цьому суд зауважує, що судом вже проведено судовий розгляд по суті, заслухані вступні слова сторін, допитані усі свідки, про допит яких клопотала позивачка, судом досліджено матеріали справи.

Верховний Суд у постанові від 07.02.2024 року в справі № 311/2297/21 зазначив, що створення судом необґрунтованих переваг в поданні та оцінці доказів на етапі розгляду справи в судах першої та апеляційної інстанції може порушувати принцип рівності прав сторін у процесі.

У підготовчому судовому засіданні суд з`ясовував у сторін у порядку ст. 197 ЦПК України, чи усі докази подані сторонами, чи усі обставини повідомлені, на що представник позивача за первісним позовом надав стверджувальну відповідь.

З врахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що вагомих підстав для повернення на стадію підготовчого провадження позивачем не наведено, а тому клопотання представника позивача про повернення до стадії підготовчого провадження є необґрунтованим та задоволенню не підлягає

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 2, 43, 49, 83, 197, 198, 260, 261 ЦПК України,суд,-

постановив:

У задоволенні клопотання представника позивача про повернення до стадії підготовчого провадження, - відмовити.

Відмовити позивачу у задоволенні клопотання про витребування доказів.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Чернівецького районного

суду міста Чернівців Піхало Н.В.