Провадження № 2-с/638/283/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2025 року м.Харків

Суддя Шевченківського районного суду міста Харкова Теслікова І.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі №638/21781/25, виданого 11 листопада 2025 року за заявою Ізюмського комунального виробничого водопровідно-каналізаційного підприємства,

в с т а н о в и в:

11 листопада 2025 року у справі № 638/21781/25 Шевченківським районним судом міста Харкова видано судовий наказ про солідарне стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь Ізюмського комунального виробничого водопровідно-каналізаційного підприємства заборгованість за період з 01.02.2022 року по 30.09.2023 року за послуги з централізованого водопостачання у сумі 17703,46 грн., та суму сплаченого судового збору у розмірі 151,40 грн. з кожного.

24 листопада 2025 року на електронну адресу Шевченківського районного суду міста Харкова надійшла заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу про стягнення з нього на користь Ізюмського комунального виробничого водопровідно-каналізаційного підприємства заборгованості за послуги з централізованого водопостачання у сумі 17703,46 грн. та судового збору.

Дослідивши зміст заяви та додані документи, суд прийшов до наступних висновків.

За правилами цивільного процесуального законодавства, заява про скасування судового наказу за формою та змістом повинна відповідати вимогам статті 170 ЦПК України.

Частиною 4 ст.170 ЦПК України передбачено, що заява підписується боржником або його представником.

Заява ОСОБА_1 була направлена до суду в електронному вигляді електронною поштою та не містить електронного цифрового підпису відправника, що підтверджується Актом про відсутність електронного цифрового кваліфікаційного підпису від 24.11.2025.

Відповідно до ч. 8 ст. 14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з ч. 9 ст. 14 ЦПК України суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи в електронній формі. Процесуальні та інші документи і докази у паперовій формі не пізніше трьох днів з дня їх надходження до суду переводяться в електронну форму та долучаються до матеріалів електронної судової справи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Положеннями ч. 8 ст. 43 ЦПК України встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Водночас п. 15.1 п. 15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Відповідно до п. 15.15 п.15розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

04.10.2021 Державна судова адміністрація України офіційним листом повідомила міністерства, центральні органи виконавчої влади, облдержадміністрації, місцеві та апеляційні суди, Національну асоціацію адвокатів України та територіальні управління ДСА України про початок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС.

Листом повідомляється, що рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи(ЄСІТС).

Відповідно до пункту 2 параграфа 2 розділу 4 Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» (далі - Закон) підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя відповідного оголошення.

У газеті «Голос України» від 04.09.2021 №168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку.

Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС, офіційно функціонують з 05.10.2021.

Порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України «Про електронні довірчі послуги».

Положенням ч.2 ст.17 цього Закону встановлено, що електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, у яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Абзацом першим ч.1 ст.18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» передбачено, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Отже, надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до названого суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет».

Аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.02.2021 в справі № 9901/335/20 (провадження № 11-361заі20) та у постанові від 01.07.2021 у справі №9901/76/21.

Верховний Суд у постанові від 01.07.2021 по справі №9901/76/21виходив із того, що «надсилання процесуальних документів до КАС ВС в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд» з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису. Заявник надіслав позов не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису скаржника. Отже, матеріали позовної заяви не містять відомостей про підписання документа електронним цифровим підписом із застосуванням посиленого сертифіката відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на позовну заяву з використанням підсистеми «Електронний суд». Тож КАС ВС дійшов висновку про те, що заявник використав спосіб звернення до суду, який не передбачений чинним процесуальним законодавством».

Процесуальні документи (заява про скасування судового наказу) була направлена божником на електронну пошту суду, тобто використано спосіб звернення до суду, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Отже, формування заяви про скасування судового наказу у підсистемі «Електронний суд» не здійснено, а докази перевірки електронного цифрового підпису із застосування посиленого сертифіката відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на дану заяву з використанням підсистеми «Електронний суд», відсутні.

При цьому, ОСОБА_1 не був позбавлений можливості направити відповідну заяву про скасування судового наказу у паперовому вигляді, підписану власноруч, поштою.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно зі ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви про скасування судового наказу судовий збір становить 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Отже, розмір судового збору, який належить сплатити при зверненні до суду з заявою про скасування судового збору складає 151,40 грн.

Разом з тим, до заяви про скасування судового наказу не додано квитанцію про сплату судового збору або документи, що підтверджують звільнення заявника від сплати судового збору.

До заяви додано копію пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 від 02.12.2020 ОСОБА_1 має інвалідність 3 групи, загальне захворювання.

Разом з тим, відповідно п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Перевіривши заяву та додані до неї матеріали, встановлено, що заява не відповідає вимогам, встановленим ст.170 ЦПК України, зокрема, в порушення ч.4, п.1 ч.5 ст.170 ЦПК України.

Відповідно до ч.6 ст.170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.170 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі №638/21781/25, виданого 11 листопада 2025 року за заявою Ізюмського комунального виробничого водопровідно-каналізаційного підприємства - повернути без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Теслікова І.І.