Провадження № 2/161/7459/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 листопада 2025 року місто Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Філюк Т.М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів, визначення порядку спілкування з дітьми, -

В С Т А Н О В И Л А:

10 листопада 2025 року позивач ОСОБА_1 звернулася в суд із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів, визначення порядку спілкування з дітьми.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, вважаю, що таку слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

При вирішенні питання щодо можливості прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд, передусім, виходить з того, що позовна заява повинна бути подана з додержанням вимог, визначених ст. ст.175,177 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В позовній заяві не викладено обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги стосовно стягнення аліментів з відповідача на утримання дітей та визначення порядку спілкування з дітьми.

Позивач у прохальній частині позовної заяви просить розглянути питання аліментів.

Згідно ч. 3 ст.181 Сімейного кодексу України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі. Відповідно до ч.2 ст.182 Сімейного кодексу Українимінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Разом з тим, позивач не вказує конкретний їх розмір, який вона просить стягнути з відповідача, тобто без зазначення чи частки від всіх видів заробітку (доходу), чи конкретної грошової суми, визначеної у грошовій одиниці України гривні. Таким чином, позивачу необхідно конкретизувати свою позовну вимогу в частині стягнення аліментів.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем не долучено до матеріалів справи довідку про склад сім`ї, з якої вбачалося б, що діти проживає разом із позивачем та знаходяться на її утриманні. Позивач не виклала обставини, якими обґрунтовує свою вимогу про стягнення аліментів та не зазначила доказів на підтвердження таких обставин.

Також, в позовній заяві не зазначені обставини наявності спору між сторонами щодо визначення порядку спілкування з дітьми та докази, що їх підтверджують.

Згідно зі статтею 158 Сімейного кодексу України батьки, яким перешкоджають у спілкуванні та вихованні дитини, мають право звернутися до органу опіки та піклування з відповідною заявою, щоб визначити способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно ч. 1 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

У прохальній частині позовної заяви позивач просить розірвати шлюб, вирішити питання аліментів та призначити години перебування дітей з відповідачем.

В порушення ч. 1 ст. 188 ЦПК України, у позові не викладено обставин і не зазначено доказів, яким чином пов`язані між собою підставами виникнення або поданими доказами основна та похідна позовні вимоги, оскільки вимоги про розірвання шлюбу, стягнення аліментів та визначення порядку спілкування з дітьми не взаємопов`язані між собою, регулюються різними нормами права і вирішення позовної вимоги про розірвання шлюбу не залежить від вирішення позовної вимоги про стягнення аліментів, визначення порядку спілкування з дітьми.

Крім того, при розгляді спору про визначення порядку спілкування з дітьми обов`язковим є залучення органу опіки та піклування та надання ним відповідного висновку, тобто збільшується обсяг учасників процесу, що ускладнює вирішення справи в цілому. Спільний розгляд, різних не взаємопов`язаних між собою позовних вимог, може ускладнити вирішення справи. При цьому, в справах про розірвання шлюбу, передбачена можливість надання сторонам строку для примирення та зупинення в зв`язку з цим провадження у справі, що в свою чергу не передбачено при розгляді справ про визначення порядку спілкування з дітьми, і як наслідок, може призвести до безпідставного затягування розгляду позовної вимоги про визначення порядку спілкування з дітьми, тому зазначені вище вимоги повинні розглядатися окремо.

Таким чином, у позовній заяві не викладено обставин і не зазначено доказів того, у чому конкретно полягає однорідність позовних вимог про розірвання шлюбу та визначення порядку спілкування з дітьми, які не взаємопов`язані між собою, регулюються різними нормами права і правильність вирішення позовних вимог про розірвання шлюбу, не залежить від правильності позовних вимог визначення порядку спілкування з дітьми. Крім того, як вже зазначено вище, строки розгляду позовних вимог про розірвання шлюбу і позовних вимог про визначення порядку спілкування з дітьми, є різними.

Крім того, з позовної заяви взагалі не вбачається, що між подружжям існує спір щодо визначення порядку спілкування з дітьми, позивач не вказує, чи зверталась вона або відповідач до органу опіки та піклування з питань визначення порядку спілкування з дітьми, які заходи органом опіки та піклування вживались.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплат и судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Зазначаючи у позові три позовні вимоги, позивач сплачує судовий збір лише за одну у розмірі 1 211,50 грн.

За позовну вимогу про стягнення аліментів позивач звільнена від сплати судового збору на підставі п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

За положеннями частини першої ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Враховуючи вищевикладене, сума судового збору, що належить до сплати за вимогу немайнового характеру (визначення порядку спілкування з дітьми) становить 1211, 20 гривень.

(Реквізити сплати судового збору - Отримувач коштів: ГУК у Волин.обл/ м.Луцьк/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38009371; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0003550. Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Луцький міськрайонний суд Волинської області (назва суду, де розглядається справа).

Отже, позивачу необхідно надати документ, що підтверджує сплату судового збору.

Частиною першою статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З врахуванням викладеного та відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Вищевказані недоліки позовної заяви унеможливлюють відкриття провадження по справі та позивачу необхідно усунути недоліки, шляхом подання уточненої позовної заяви, з додатками за кількістю учасників процесу та долучити квитанцію про сплату судового збору, у вказаному вище розмірі.

Керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України,суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів, визначення порядку спілкування з дітьми залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає, зазначені в ухвалі недоліки, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області Т.М.Філюк