Провадження № 2-о/211/215/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2025 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Сарат Н.О.

при секретарі Зоріній Н.О.

за участі заінтересованої особи ОСОБА_1 через систему ВКЗ

розглянувши в судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу за заявою ОСОБА_2 , заінтересована особа ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

встановив:

заявник ОСОБА_2 звернулася до суду з заявою про розірвання шлюбу, вказавши, що вона з ОСОБА_3 з 20.08.2019 року перебувають у зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу сторони мають дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Шлюбні відносини між позивачем та відповідачем припинені, спільне господарство не ведуть, відповідач відбуває покарання та перебуває у ДУ Стрижавська виправна колонія № 81. Причиною розірвання шлюбу стали відсутність взаєморозуміння, різні погляди на сімейні стосунки та побудову сім`ю. Вважає, що сім`я з ОСОБА_3 розпалась остаточно і не може бути відновлена, у зв`язку з чим просить розірвати шлюб.

Ухвалою суду від 16.09.2025 року прийнято до розгляду заяву та відкрито провадження у справі.

Заявник звернулася до суду з заявою про розгляд справи за її відсутності, вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити.

Заінтересована особа ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував проти розірвання шлюбу, пояснив, що дитина має проживати в повній сім`ї. Дружина виїхала з країни в березні 2022 року до Польщі, а він з 2015 року відбуває покарання.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши заінтересовану особу, суд вважає, що заявлені вимоги підлягають задоволенню.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 з 20.08.2019 року перебувають у шлюбі, який було зареєстровано Центрально - Міським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про що в книзі реєстрації шлюбів зроблено запис за № 603.

Від шлюбу сторони мають дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає з матір`ю, відповідач батько ОСОБА_1 , відбуває покарання та перебуває у ДУ Стрижавська виправна колонія № 81.

Частиною 3 статті 105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно зі ст.112 Сімейного кодексу України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення.

Нормами ст.51 Конституції України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово "сімейний" засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово "союз" підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на добровільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Позивач скористався цим правом та звернувся з даним позовом до суду, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а сторони по справі не мають намір зберігати шлюб. Подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 ЦПК України у порядку окремого провадження розглядаються також справи про надання права на шлюб, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі, про встановлення режиму окремого проживання за заявою подружжя та інші справи у випадках, встановлених законом.

В силу вимог ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.

Згідно частини 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки завником не заявлено вимогу про стягнення судового збору, суд вважає можливим залишити судові витрати за заявником.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.110,112,113 Сімейного Кодексу України, ст.ст.10,12,13,19,76,81,141,247,263-265,280-284,354-355 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

заяву ОСОБА_2 , заінтересована особа ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрований 20.08.2019 року Центрально - Міським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про що в книзі реєстрації шлюбів зроблено запис за № 603 - розірвати.

Судові витрати залишити за заявником.

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення може бути оскаржене учасниками справи в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня ухвалення судового рішення.

Суддя: Н. О. Сарат