Провадження № 2-н/202/961/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2025 року м. Дніпро

Суддя Індустріального районного суду міста Дніпра Маринін О.В. розглянувши заяву Комунального підприємства «ЖИЛСЕРВІС-5» Дніпровської міської ради про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з управління багатоквартирним будинком,

ВСТАНОВИВ:

КП «ЖИЛСЕРВІС-5» ДМР звернулося до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з управління багатоквартирним будинком.

Дослідивши заяву та додатки до неї, суд дійшов до наступного.

Як вбачається з наданих суду доказів, зокрема довідки № 9779 про склад сім`ї співвласниками нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , до яких вимоги про стягнення заборгованості не пред`являлося, в той час як КП «ЖИЛСЕРВІС-5» ДМР звертається із заявою про стягнення заборгованості, пред`являючи вимоги тільки до зареєстрованого за даною адресою співвласника ОСОБА_1 .

Відповідно п. 6 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги.

Згідно ч.1 ч.3 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг.

Зважаючи, що відповідно положень ст.ст. 67, 68 ЖК України, Закону України «Про житлово-комунальні послуги» усі власники та повнолітні члени сім`ї власника зобов`язані брати участь у витратах по утриманню майна та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг, а стягувачем заявлено вимогу лише до одного з них, суд не вбачає виникнення права грошової вимоги саме до ОСОБА_1 в заявленому розмірі.

Положення ст. 543 ЦК України, на переконання суду, можуть реалізується виключно у позовному провадженні, де суд досліджує питання правового статусу кожного з боржників.

Судовий наказ є особливою спрощеною формою судового провадження, що передбачає відсутність судового розгляду та дослідження доказів, у зв`язку з чим заявник повинен надати вичерпну, достовірну та повну інформацію, що не викликає сумнівів (підтверджує безспірність заявлених вимог).

Якщо зобов`язання є солідарним, це зобов`язує заявника вказати всіх боржників, інакше є ризик неповного або неправомірного стягнення.

Крім того, незазначення інших боржників, які є солідарно відповідальними, порушує їхні процесуальні права, оскільки вони не можуть реалізувати своє право на заперечення проти наказу, а також унеможливлює повний розгляд справи навіть у межах наказного провадження.

Відповідно п.8 ч.1 ст.165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо із поданої заяви не вбачається виникнення або порушення права грошової вимоги, за якою заявником подано заяву про видачу судового наказу.

Відповідно ч.1 ст. 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Керуючись п.4 ч.1 ст.161, п.3 ч.1 ст.165, ч.2 ст.166 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою Комунального підприємства «ЖИЛСЕРВІС-5» Дніпровської міської ради про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з управління багатоквартирним будинком.

Роз`яснити КП «ЖИЛСЕРВІС-5» Дніпровської міської ради, що відмова у видачі судового наказу з підстави, передбаченої п.8 ч.1 ст. 165 ЦПК України не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя О. В. Маринін