У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

21 листопада 2025 року

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Стрілецька О.В.,

вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів,

в с т а н о в и в:

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить:

- розірвати шлюб, укладений між сторонами 06.06.2015 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції у Житомирській області);

- визначити місце проживання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з матір`ю;

- стягнути з відповідача аліменти на утримання неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/3 частки всіх видів його заробітку щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення дитиною повноліття.

19.11.2025 на виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України до суду надійшла інформація про зареєстроване місце проживання сторін.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в заяві зазначається зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначаються докази, що підтверджують вказані обставини.

За правилами ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

За правилами ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі ст. 160 Сімейного кодексу України місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків. Місце проживання дитини, яка досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини. Якщо батьки проживають окремо, місце проживання дитини, яка досягла чотирнадцяти років, визначається нею самою.

Відповідно до ст. 161 Сімейного кодексу України, якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.

В позовній заяві позивач заявила позовну вимогу, згідно з якою просить визначити місце проживання неповнолітньої дитини з нею.

При цьому, в позовній заяві відсутній виклад обставин та посилання на докази, які їх підтверджують, що між батьками існує спір щодо визначення місця проживання доньки, а тому ОСОБА_1 слід зазначити, чи є між нею та відповідачем домовленість або спір з цього питання.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, (.....) обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Проте, заявляючи вимогу про визначення місця проживання доньки, позивачем не залучено до участі в справі відповідний орган опіки та піклування.

У разі залучення до участі в справі органу опіки та піклування, на виконання вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинна додати до позовної заяви її копію та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості третіх осіб.

В частинах 1, 2 статті 181 СК України передбачено, що за домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Частиною 1 статті 182 СК України передбачено, що при визначенні розміру аліментів на утримання дитини суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

Так, в позові всупереч п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України взагалі відсутній виклад обставин та обґрунтування позовних вимог про місце проживання дитини та стягнення аліментів на її утримання.

В позовній заяві відсутнє будь-яке посилання на те, чи працевлаштований відповідач, якщо так, то не зазначене місце його роботи, не вказаний розмір доходу ОСОБА_2 , навіть орієнтований, не долучена довідка про доходи як позивачки, так і відповідача; не зазначено про наявність у відповідача інших осіб, які перебувають на його утриманні; відсутнє будь-яке посилання на наявність в нього на праві власності рухомого чи нерухомого майна тощо. Позивач не долучила жодного доказу на підтвердження матеріального становища відповідача і його спроможностей сплачувати аліменти в заявленому розмірі 1/3 частини всіх видів його доходів щомісячно.

В позовній заяві відсутній фактичний виклад обставин з посиланнями на докази, які підтверджують, що неповнолітня дитина, на утримання якої позивач просить стягнути аліменти, проживає разом з нею (довідки про зареєстроване місце проживання дитини, акт обстеження житлових умов тощо).

Відповідно до ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за позовну вимогу немайнового характеру, пред`явлену фізичною особою, ставка судового збору станом на день звернення позивача з позовом до суду становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн).

За правилами п. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» уразі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем одночасно заявлено 2 вимоги немайнового характеру: про визначення місця проживання дитини з матір`ю та про розірвання шлюбу.

При цьому позивач звільнена від сплати судового збору з вимоги про стягнення аліментів.

До позовної заяви долучена квитанція про сплату судового збору в розмірі 1211,20 грн, тобто лише з однієї немайнової вимоги.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір ще з однієї вимоги немайнового характеру в розмірі 1211,20 грн., надавши суду відповідну квитанцію.

Судовий збір підлягає сплаті за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Жит.обл/Богун. р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача UA0006831

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Богунський районний суд м. Житомира (назва суду, де розглядається справа).

Таким чином, позивачу слід надати суду уточнений позов з урахуванням вказаних недоліків.

Крім того, згідно з ч.ч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

В порушення вказаних норм ЦПК України надані позивачем до позовної заяви копії документів не засвідчені.

Отже, позивачу слід надати суду належним чином завірені копії документів, які долучені до позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на те, що позивач подала позов, який не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, не в повному обсязі оплачений судовим збором, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати строк, достатній для усунення виявлених недоліків.

Керуючись ст.ст. 4, 84, 175, 177, 185України, суддя

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків, що не перевищує 7 (семи) днів з моменту отримання копії ухвали.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Стрілецька