Справа № 196/1201/25
№ провадження 2/196/654/2025
20 листопада 2025 року с-ще Царичанка
Царичанський районний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого - судді Бабічевої Л.П.,
за участю секретаря судового засідання Шевченко Т.І.,
учасники справи та представники учасників справи:
позивачка ОСОБА_1 ,
представник позивачки - адвокат Бойко Наталія Григорівна,
відповідач ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду с-ща Царичанка Дніпропетровської області у порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -
ОСОБА_1 звернулась до Царичанського районного суду Дніпропетровської області з позовом до відповідача ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітнього сина, яка подана представником позивачки адвокатом Бойко Н.Г.
В обґрунтування позовних вимог позивачка послалася на те, що від шлюбу із відповідачем ОСОБА_2 мають неповнолітнього сина ОСОБА_3 .
19.07.2025 р. вона зареєструвала шлюб із ОСОБА_4 та змінила прізвище на « ОСОБА_5 ».
Відповідач, який проживає окремо, ухиляється від виконання свого обов`язку щодо утримання неповнолітнього сина, матеріальної допомоги не надає, участі у вихованні дитини не приймає.
Відповідач інших утриманців немає, працездатний, його стан здоров`я дозволяє працювати, а тому він може сплачувати аліменти.
Тому позивачка просить стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання неповнолітньої дитини у розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу), але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову і до досягнення дитиною повноліття.
Ухвалою Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 07 жовтня 2025 року було відкрито спрощене позовне провадження у справі, справу призначено до розгляду по суті (а.с. 16).
Позивачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Бойко Н.Г. у судове засідання не з`явились, від представника позивачки до суду надійшла заява, в якій адвокат Бойко Н.Г. просила розглянути справу без участі позивачки та її представника, позивачка позовні вимоги підтримує, в позовній заяві проти постановлення заочного рішення не заперечує (а.с.1-4, 20).
Відповідач ОСОБА_2 повторно у судове засідання не з`явився, про місце, день та час розгляду справи був повідомлений належним чином у порядку, передбаченому положеннями ст. 128 ЦПК України, а також шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (а.с. 18-19, 24, 28-31, 34-39). Відповідач про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надходило, відзив на позов не подав, а тому суд відповідно до ст. 280 ЦПК України за наявності згоди позивачки розглядає справу при заочному розгляді на підставі наявних у справі доказів.
20 листопада 2025 року судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи.
Оскільки сторони у судове засідання не з`явились, тому, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що сторони є батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 04.07.2018 р. (а.с. 10).
Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 від 19.07.2025 р. позивачка 19.07.2025 р. зареєструвала шлюб із ОСОБА_4 та змінила прізвище « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_5 » (а.с.12).
Позивачка ОСОБА_1 проживає з дитиною ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 ( а.с. 21).
У позовній заяві позивачка посилається на ту обставину, що на даний час відповідач з нею та дитиною не проживає, матеріальної допомоги на утримання дитини не надає.
Відповідно до ч. 1 ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дітей до досягнення ними повноліття.
Відповідно до статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.
Відповідно до статті 11 Закону України «Про охорону дитинства» предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини.
Обов`язок утримувати дитину є рівною мірою обов`язком як матері, так і батька. Батьки зобов`язані утримувати свою дитину незалежно від того, одружені вони чи ні, чи їх шлюб розірвано.
Згідно ч.2 ст.182 СК України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.
Мати та батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, докази щодо добровільного надання відповідачем матеріальної допомоги на утримання дитини в матеріалах справи відсутні.
Відповідно до ч. 3 ст.181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Відповідно до ст. 183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.
Згідно ч.2 ст.182 СК України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.
Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Мати та батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, а відповідач добровільно матеріальної допомоги на утримання дитини не надає.
Відповідно до ч. 1 ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.
Доказів того, що у відповідача є інші утриманці та він надає матеріальне забезпечення згідно із законом іншим особам, також доказів того, що відповідач не може надавати дитині матеріальну допомогу суду надано не було. Суд же розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, … в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках / ч. 1 ст.13 ЦПК України/ і кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень / ч. 3 ст. 12 ЦПК України/.
За таких обставин, суд, врахувавши встановлені обставини, досліджені матеріали справи, вважає, що з відповідача ОСОБА_2 слід стягувати аліменти на користь позивачки на утримання неповнолітньої дитини у розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу), але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову і до досягнення дитиною повноліття.
Суд зазначає, що враховуючи зміст статей 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Розмір аліментів, визначений за рішенням суду, може бути згодом змінений за наявності підстав, визначених ст. 192 СК України.
Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України суд вважає на необхідне стягнути з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 1211.20 грн.
Відповідно до ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішення у межах сплати платежу за один місяць.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 76, 141, 264, 265, 273, 354, 355, 430 ЦПК України, ст.ст. 180-183, 191 СК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП- НОМЕР_4 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 частки всіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 06 жовтня 2025 року і до досягнення дитиною повноліття.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 1211 грн. 20 коп. (одна тисяча двісті одинадцять грн. 20 коп.).
Допустити негайне виконання судового рішення в межах суми платежу за один місяць.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 РНОКПП - НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_3 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 .
Суддя Л.П. Бабічева