БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 361/3072/21 провадження № 2-п/361/47/25
У Х В А Л А

«03» жовтня 2025 року м.Бровари Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Василишина В.О.,

за участю секретаря судових засідань Бас Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду заяву відповідача фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , подану від його імені представником - адвокатом Удодом Павлом Миколайовичем, про перегляд заочного рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 16 лютого 2023 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , який діє в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_3 , до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про розірвання договору будівельного підряду, відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

У серпні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, в якій просить скасувати заочне рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 16 лютого 2023 року по справі № 361/3072/21. Заява мотивована тим, що відповідачу не було належним чином повідомлено про розгляд даної цивільної справи, в день проголошення заочного рішення відповідач перебував на стаціонарному лікуванні відповідно був позбавлений можливості реалізувати процесуальні права.

Ухвалою суду від 27 серпня 2025 року поновлено пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду від 16 лютого 2023 року у справі № 361/3072/21 та призначено судове засідання з розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_4 заяву підтримали, просили її задовольнити.

Позивач ОСОБА_2 та його представник - адвокат Селецька О.В. у судовому засіданні заперечили проти заяви про скасування заочного рішення.

Вислухавши пояснення учасників справи присутніх у судовому засіданні, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

Звертаючись до суду із заявою про перегляд рішення, що було ухвалено судом у порядку заочного провадження, відповідач не посилається на докази які мають істотне значення для правильного вирішення справи та не були надані суду через його відсутність у судовому засіданні. Приймаючи до уваги встановлені у судовому засіданні обставини щодо відсутності посилань відповідача на докази, які мають істотне значення для вирішення заявленого позивачем до нього спору, суд вважає, що правові підстави для задоволення заяви про перегляд заочного рішення відсутні. Крім того, судом враховується, що відповідачу було достеменно відомо про перебування на розгляді у суді вказаної цивільної справи, так

19 жовтня 2021 року його представник адвокат Лисюк М.О. подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, 20 жовтня 2021 року адвокат Лисюк М.О. подав до суду заяву про вступ у справу представника, 28 жовтня 2021 року стороною відповідача подано до суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи. 18 листопада 2021 року за допомогою системи «Електронний суд» представником відповідача Лисюком М.О. подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи та продовження процесуальних строків. 19 січня 2022 року до суду надійшов відзив на позовну заяву. Отже, відповідач у повній мірі був обізнаний з рухом справи, користувався наданими йому правами, реалізував право на захист та вчинив інші процесуальні дії.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто пункту 1 статті 6 Конвенції, а також статті 1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Керуючись статтями 287, 288 ЦПК України, Броварський міськрайонний суд Київської області,

у х в а л и в:

Залишити без задоволення заяву відповідача фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 16 лютого 2023 року в цивільній справі № 361/3072/21 за позовом ОСОБА_2 , який діє в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_3 , до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про розірвання договору будівельного підряду, відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Роз`яснити відповідачу положення частини четвертої статті 287 ЦПК України про те, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала за змістом статті 353 ЦПК України оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя В.О.Василишин