Справа № 275/1126/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(про залишення позовної заяви без руху)

24 листопада 2025 року с-ще Брусилів

Суддя Брусилівського районного суду Житомирської області Данилюк О. С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

До Брусилівського районного суду Житомирської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України.

Так, за змістом ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Разом з тим позивачем ОСОБА_1 до позовної заяви не додано оригіналу свідоцтва про шлюб, укладений з відповідачем ОСОБА_2 , який повинен зберігатися у судовій справі.

Крім того, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Втім, відомостей про сплату позивачем судового збору за подання до суду вказаної позовної заяви матеріали позовної заяви не містять.

При цьому ОСОБА_1 в позовній заяві просить звільнити його від сплати судового збору, посилаючись на те, що він є учасником бойових дій.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено пільги щодо сплати судового збору. Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Водночас ця норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, у яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, створення належних умов для їхнього життєзабезпечення та членів їхніх сімей встановлені Законом України від 22.10.1993 № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Статтею 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їхнім соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг, наданих учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначений у ст. 12 цього Закону.

Однак спори щодо сімейних правовідносин не стосуються порядку, обсягу соціальних гарантій чи соціального і правового захисту ветеранів війни. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону № 3674 VI слід враховувати предмет та підстави позову, перевіряти, чи стосується така справа захисту прав такої особи з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551 XII.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону № 3674-VI викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 9901/311/19 та в постанові Верховного Суду від 19.10.2020 у справі № 240/934/20.

Отже, аналіз пункту 13 частини першої статті 5 Закону «Про сплату судовий збір» в сукупності з частиною другою статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій, закріплених законодавством, саме через набуття такого статусу. Але статус учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати судового збору з усіх спорів.

Враховуючи викладене, оскільки вимоги позивача не пов`язані з порушенням його прав на соціальний захист саме як учасника бойових дій, тому судовий збір має бути ним сплачено на загальних підставах, а саме у 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 211, 20 грн.

Тобто у звільненні позивача від сплати судового збору за подання до суду позову про розірвання шлюбу необхідно відмовити.

Отже, для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 необхідно подати до суду оригінал свідоцтва про шлюб, укладений з відповідачем ОСОБА_2 , а також докази сплати судового збору за подання вказаної позовної заяви в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 136, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви, а саме виконати вимоги ст. 177 ЦПК України, в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

У звільненні ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Данилюк О. С.