Справа № 629/5115/25
Провадження № 2/629/1450/25
20.11.2025 Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі:
головуючого - судді Попова О.Г.,
за участі секретаря судового засідання - Олексенко Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Лозова Харківської області в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої злочином, -
Позивачка та її представник адвокат Свистун А.В. у судове засідання не з`явились, від представника надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримав.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, про що свідчать матеріали справи, причину неявки до суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надавав, у зв`язку з чим зі згоди позивача та на підставі ст.ст. 223 ч. 4, 280, 281 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та постановити заочне рішення на підставі наявних доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Перевіривши матеріали справи, суд приходить до наступного
Судом встановлено, що вироком Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 13.03.2025, який набрав законної сили 14.04.2025, ОСОБА_2 визнано винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 309, ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 185 КК України, та призначено покарання відповідно до ч. 1 ст. 70 КК України за сукупністю злочинів шляхом поглинення менш суворих покарань більш суворим у виді позбавлення волі строком на 5 років 1 місяць.
Щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, вказаним вироком суду встановлено, що 06.01.2025, більш точного часу в ході судового розгляду не виявилось можливим, але не пізніше 05:42 цього ж дня, у ОСОБА_2 виник умисел на таємне викрадення грошових коштів, які перебували на банківській картці АТ «Перший Український Міжнародний Банк» № НОМЕР_4 , імітованій на ОСОБА_1 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_2 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді заподіяння майнової шкоди потерпілому і бажаючи їх настання, з корисливого мотиву, з метою наживи, достовірно знаючи про те, що Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 введено воєнний стан на всій території України та в подальшому продовжено його дію, діючи повторно, таємно, за допомогою банкоматів та торгових точок, розташованих на території м. Лозова Харківської області та Лозівського району Харківської області здійснив зняття грошових коштів та оплати із банківської картки АТ «Перший Український Міжнародний Банк» № НОМЕР_4 , імітованій на ОСОБА_1 , а саме:
-06.01.2025, у період з 05:42 по 05:58, у банкоматі АТ «Ощадбанк», що за адресою: АДРЕСА_3 , здійснив зняття грошових коштів на загальну суму 45 000 грн. 00 коп.;
-06.01.2025, у період з 06:00 по 06:01, у банкоматі АТ «Ощадбанк», що за адресою: м-н 2, буд. 16-А, м. Лозова Харківської області, здійснив зняття грошових коштів на загальну суму 20 000 грн. 00 коп.;
-06.01.2025, о 06:14, у банкоматі АТ «Креді Агріколь Банк», що за адресою: вул. Михайла Грушевського, 4, м. Лозова Харківської області, здійснив зняття грошових коштів на загальну суму 500 грн. 00 коп.;
-06.01.2025, у період з 06:18 по 06:21, у банкоматі АТ «Перший Український Міжнародний Банк», що за адресою: вул. Павлоградська, 40, м. Лозова Харківської області, здійснив зняття грошових коштів на загальну суму 20 000 грн. 00 коп.;
-06.01.2025, о 06:25, у продуктовому магазині, що за адресою: АДРЕСА_4 , здійснив купівлю продуктів на загальну суму 4 050 грн. 00 коп.;
-06.01.2025, о 08:41, у магазині «Аврора», що за адресою: м-н 2, смт. Краснопавлівка Лозівського району Харківської області, здійснив купівлю електронних приладів на загальну суму 1 020 грн. 00 коп.;
-06.01.2025, у період з 08:47 по 08:56, у магазині «Всесвіт Електроніки», що за адресою: АДРЕСА_5 , здійснив купівлю побутової техніки на загальну суму 74 415 грн. 00 коп.;
-06.01.2025, о 09:22, у супермаркеті «Посад», що за адресою: м-н, буд. 2, смт. Краснопавлівка Лозівського р-ну Харківської області, здійснив купівлю продуктів на загальну суму 6 330 грн. 20 коп.;
-06.01.2025, у період з 10:17 по 10:22, у магазині ювелірних виробів «Гранат», що за адресою: АДРЕСА_1 , здійснив купівлю золотих виробів на загальну суму 87 608 грн. 00 коп.
Після вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_2 з місця скоєння злочину зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, спричинивши майнову шкоду потерпілій ОСОБА_1 на загальну суму 268923 грн. 20 коп., що є значною шкодою.
Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлено.
За правилами ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Отже, обставини того, що діями ОСОБА_2 було спричинено матеріальні збитки ОСОБА_1 не підлягають доказуванню.
Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Частиною 1 статті 1177 ЦК України передбачено, що, шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону.
Частиною сьомою ст. 128 КПК України передбачено, що особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.
За таких обставин, враховуючи, що протиправна поведінка ОСОБА_2 , його вина та причинний зв`язок між протиправною поведінкою та настанням наслідків у виді збитків є доведеними, позовні вимоги в частині стягнення матеріальної шкоди підлягають задоволенню.
Як роз`яснено в п. 3 роз`яснень Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 2005 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.
Положеннями п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань з урахуванням у кожному конкретному випадку вини відповідача та інших обставин. Зокрема, ураховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість завданої травми, наслідки тілесних ушкоджень, істотних вимушених змін у його життєвих та виробничих стосунках.
Оскільки підставою виникнення обов`язку відшкодувати моральну шкоду є правопорушення, то завжди є і моральні страждання з приводу порушення прав фізичної особи. Моральна шкода, як правило, супроводжує будь-яке порушення цивільного права чи охоронюваного законом інтересу.
Крім того, практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у подібних категоріях справ визначена презумпція моральної шкоди: у разі порушення майнових або цивільних прав «середня», «нормально» реагуюча на протиправну щодо неї поведінку людина повинна відчувати страждання (моральну шкоду).
Судом враховано, що зобов`язання про компенсацію моральної шкоди завданої особі кримінальним правопорушенням виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою.
Проаналізувавши встановлені обставини справи, що стосуються порушених життєвих зв`язків позивачки, з урахуванням негативних емоцій, яких позивачка відчувала у зв`язку з викраденням її майна, суд вважає доведеними обставини наявності душевних страждань та завдання їй моральної шкоди.
Європейський суд з прав людини у справі «Тома проти Люксембурга» (2001 рік), використав принцип, по якому сам факт визнання порушеного права є достатнім для справедливої сатисфакції.
Так, під моральною шкодою необхідно розуміти втрати немайнового характеру, внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства, моральна шкода може полягати у моральних переживаннях у зв`язку із знищенням чи пошкодженням майна, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.
У відповідності до частини третьої, п`ятої статті 23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
Гроші виступають еквівалентом моральної шкоди. Грошові кошти, як загальний еквівалент всіх цінностей, в економічному розумінні «трансформують» шкоду в загальнодоступне вираження, а розмір відшкодування «обчислює» шкоду. Розмір визначеної компенсації повинен, хоча б наближено, бути мірою моральної шкоди та відновлення стану потерпілого. При визначенні компенсації моральної шкоди складність полягає у неможливості її обчислення за допомогою будь-якої грошової шкали чи прирівняння до іншого майнового еквіваленту. Тому грошова сума компенсації моральної шкоди є лише ймовірною, і при її визначенні враховуються характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, інші обставин, які мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості.
Такі висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року у справі № 487/6970/20 (провадження № 61-1132св22).
Абзац другий частини третьої статті 23 ЦК України, у якому вжитий термін «інші обставини, які мають істотне значення» саме тому і не визначає повний перелік цих обставин, оскільки вони можуть різнитися залежно від ситуації кожного потерпілого, особливості якої він доводить суду. Обсяг немайнових втрат потерпілого є відкритим, і в кожному конкретному випадку може бути доповнений обставиною, яка впливає на формування розміру грошового відшкодування цих втрат. Розмір відшкодування моральної шкоди перебуває у взаємозв`язку з фізичним болем, моральними стражданнями, іншими немайновими втратами, яких зазнала потерпіла особа, а не із виключністю переліку та кількістю обставин, які суд має врахувати (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 29 червня 2022 року в справі № 477/874/19 (провадження № 14-24цс21).
У частині третій статті 12, частині першій, п`ятій, шостій статті 81 ЦПК України закріплено загальне правило розподілу обов`язків з доказування, а саме кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши належні, допустимі, достовірні та достатні докази відповідно до вимог статей 77-80 ЦПК України. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
При визначенні розміру моральної шкоди суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.
Зміст понять «розумність» та «справедливість» при визначенні розміру моральної шкоди розкривається і в рішеннях Європейського Суду, який при цьому виходить з принципу справедливої сатисфакції, передбаченої статтею 41 Конвенції. Зокрема, рішеннях «Тома проти Люксембургу», «Калок проти Франції» (2000) та «Недбала проти Польщі», Європейський Суд дійшов висновку, що сам факт визнання порушеного права є адекватним засобом для згладжування душевних страждань і справедливої сатисфакції.
Зважаючи на глибину заподіяної моральної шкоди, характер та обсяг душевних страждань, яких зазнала позивачка внаслідок вчинення відповідачем кримінального правопорушення, тривалості моральних страждань, суд дійшов висновку, що моральна шкода підлягає відшкодуванню у розмірі 3000,00 грн.
Суд вважає, що такий розмір моральної шкоди є розумним та пропорційним глибині душевних страждань потерпілого.
Позивачка при звернені до суду звільнена від сплати судового збору на підставі п. 6 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір».
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог у сумі 2564,23 грн.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 81, 89, 141, 259, 264, 265, 268, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої злочином, - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 завдані злочином матеріальну шкоду в сумі 253423 грн. 20 коп., моральну шкоду в розмірі 3000 грн.
У задоволенні позову в іншій частині відмовити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судові витрати, пов`язані із сплатою судового збору, у розмірі 2564 грн. 23 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач - ОСОБА_1 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_5 .
Відповідач - ОСОБА_2 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_6 .
Суддя Олексій ПОПОВ