Провадження № 2-с/638/267/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2025 року суддя Шевченківського районного суду міста Харкова Цвірюк Д.В., розглянувши заяву адвоката Кореняк Юлії Сергіївни про скасування судового наказу, виданого за заявою Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» про видачу судового наказу про стягнення із ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 заборгованості за послуги з теплопостачання, -

встановив:

Адвокат Кореняк Юлія Сергіївна звернулась до суду в інтересах ОСОБА_5 із заявою, в якій просить поновити строк на подачу заяви про скасування судового наказу Шевченківського (Дзержинського) районного суду м.Харкова від 05.09.2023 року у справі №638/11027/23 та скасувати судовий наказ Шевченківського (Дзержинського) районного суду м.Харкова від 05.09.2023 року по справі №638/11027/23за заявою КП «Харківські теплові мережі» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за послуги з теплопостачання із ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 . В обґрунтування заяви посилається на необґрунтованість заявлених вимог, оскільки ОСОБА_5 у період з 01.09.2021 року по 31.01.2022 року не проживав за адресою АДРЕСА_1 та комунальними послугами.

Суддя, перевіривши матеріали заяви, оглянувши матеріали цивільної справи, вважає, що заява про скасування судового наказу підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Згідно з ч.3 ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Судом встановлено, що 05 вересня 2023 року у цивільній справі №638/11027/23 Шевченківським (Дзержинським) районним судом м.Харкова виданий судовий наказ про стягнення із ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» заборгованості за послуги з теплопостачання.

Також встановлено, що копія судового наказу була надіслана боржнику ОСОБА_5 за адресою АДРЕСА_1 та повернута засобом поштового звязку за закінченням терміну зберігання.

Натомість представник боржника отримала оскаржуваний судовий наказ 04.11.2025 року, а з даною заявою звернулась до суду 14.11.2025 року.

Під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.

Зі змісту заяви вбачається, що між стягувачем та боржником існує спір про наявність заборгованості з теплопостачання.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» №14 від 23.12.2012 наказне провадження є самостійним і спрощеним видом судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

Виходячи з того, що наказне провадження є безспірним, тобто, в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер, заперечення боржника проти вимог стягувача означає наявність спору про право та при цьому закон не зобов`язує перевіряти наявні матеріали справи, то відповідна заява боржника є єдиною підставою для скасування судового наказу.

Відповідно до ч.1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги, що боржник в особі представника протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії судового наказу звернувся до суду із заявою про його скасування, заява відповідає вимогам ст.170 ЦПК України та містить зазначення про необґрунтованість вимог стягувача та достатні підстави для скасування судового наказу, оскільки вбачається спір про право, а зазначені у заяві про скасування судового наказу доводи боржника можуть бути перевірені судом лише під час розгляду справи в порядку позовного провадження, суд приходить до висновку, що заява про скасування судового наказу є обґрунтованою, з огляду на що підлягає задоволенню, а судовий наказ підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст.171, 260 ЦПК України, суддя -

постановив:

Заяву адвоката Кореняк Юлії Сергіївни - задовольнити.

Судовий наказ Дзержинського районного суду м.Харкова від 05 вересня 2023 року у цивільній справі №638/11027/23 про стягнення із ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» заборгованості за послуги з теплопостачання - скасувати.

Роз`яснити заявнику (стягувачу) його право на звернення до суду із тими самими вимогами в порядку позовного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Д.В.Цвірюк