ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2025 року Дарницький районний суду міста Києва:

в складі головуючої судді Комаревцевої Л.В.

з секретарем Гаврилюк О.В.

за участю представника Позивача Вітер В.

представника Відповідача ОСОБА_1

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду № 224 по вул. Кошиця, 5А цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Синиця Тетяна Василівна про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2025 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Синиця Тетяна Василівна про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач зазначив про те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її матір, ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина щодо якої спадкоємцем став чоловік померлої, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько Позивача - ОСОБА_4 .

На час смерті батьків Позивач проходила тривале, складне і виснажливе лікування безпліддя методами допоміжних репродуктивних технологій. На фоні цих подій, втрати батьків і безперервного лікування безпліддя, ОСОБА_2 пропустила строк для оформлення спадщини, відтак просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

24.10.2025 ухвалою суду відкрито провадження, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження з викликом сторін.

06.11.2025 Відповідачем надано відзив на позов у якому позовні вимоги не визнаються з огляду на те, що Київською міською радою права позивача не порушувались, відтак зважаючи на обставини викладені у відзиві Представник відповідача просить відмовити у задоволенні позову.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги з підстав викладених в позовній заяві.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечувала, пославшись на обставини викладені у відзиві.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має права на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно частин 1 та 2 статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється у порядку іншого судочинства.

Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_4 в місті Стрий, Львівської області народилась Позивач - ОСОБА_2 .

Згідно зі Свідоцтвом про народження Серії НОМЕР_1 від 03.11.1982, батьками Позивача зазначені: батько - ОСОБА_4 , матір - ОСОБА_3 .

ОСОБА_4 та ОСОБА_5 одружились 08.08.1981, що підтверджується відповідною відміткою в паспорті ОСОБА_4 , копія якого долучена в додатках до позовної заяви.

Відповідно до Свідоцтва про право власності на житло від 20.03.2006, Відділом приватизації житла Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації посвідчено, що квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 дійсно належить на праві спільної-часткової власності ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у рівних долях.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір Позивача - ОСОБА_3 , що потверджується Свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_2 від 14.12.2022, виданого Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом від 29.11.2023, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Герасименко Н.М., спадкова справа № 53/2023, зареєстровано в реєстрі за № 3051, спадкоємцем майна після смерті ОСОБА_3 став її чоловік - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько ОСОБА_6 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_3 від 25.03.2025 року, виданого Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Відповіддю на заяву про прийняття спадщини №331/01-16 від 13.10.2025, приватний нотаріус КМНО Синиця Т.В. відмовила Позивачу у прийнятті заяви про прийняття спадщини та запропонувала звернутися до суду з відповідною заявою та надати рішення суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно із ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно до ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно до ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно із ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно із ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Суд вважає важливими заперечення відповідача, рахом з тим не може їх врахувати виходячи з наступного.

Київська міська рада не є фактичним носієм спадкових прав, але залучена як потенційний набувач майна у разі відсутності спадкоємців (ст. 1277 ЦКУ).

Оскільки Позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом, права Київради не порушуються, але її участь як відповідача відповідає процесуальним вимогам.

Відтак, посилання на "непорушення прав" не є підставою для відмови в позові, бо суд розглядає питання поважності причин пропуску строку, а не наявності спору про право власності.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За наданими доказами встановлено, що з часу відкриття спадщини ОСОБА_2 перебувала під наглядом лікарів, проходила курс лікування, який об`єктивно обмежував її можливість відвідувати державні установи та своєчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Суд бере до уваги, що лікування безпліддя із застосуванням допоміжних репродуктивних технологій є медично складним та психологічно виснажливим процесом, який потребує постійного нагляду спеціалістів, дотримання режиму та може супроводжуватись побічними ефектами, що впливають на фізичний і психічний стан особи. Такі обставини є об`єктивними і незалежними від волі Позивача.

Крім того, втрата матері, в подальшому батька, а також тяжкий психологічний стан Позивача після втрати обох батьків, підтверджують наявність поважних і непереборних причин для пропуску строку, визначеного ст. 1270 ЦК України.

Суд вважає, що позивач не мала наміру ухилятися від прийняття спадщини, а пропуск строку зумовлений виключно обставинами медичного та психологічного характеру, відтак суд визнає причини пропуску поважними, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 12,76,77,78,79,80,81,263,265 ЦПК, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги за позовною заявою ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Синиця Тетяна Василівна про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , паспорт громадянина України, серії НОМЕР_4 , виданий 05.02.1999, Харківським РУ ГУ МВС України в місті Києві, реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_5 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , додатковий двомісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , який рахувати з дня набрання даним рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 24.11.2025

Суддя Л.В. Комаревцева