Провадження № 2/947/6874/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14.11.2025 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Бескровний Я.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє ОСОБА_3 , до Державного реєстратора Василівської сільської ради Болградського району Одеської області Іванової Яни Анатоліївни, ОСОБА_4 , третя особа: Міністерство юстиції України, Київська державна нотаріальна контора у місті Одесі про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію речового права, -

ВСТАНОВИВ:

23 жовтня 2025 року до Київського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява від ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє ОСОБА_3 , до Державного реєстратора Василівської сільської ради Болградського району Одеської області Іванової Яни Анатоліївни, ОСОБА_4 , третя особа: Міністерство юстиції України, Київська державна нотаріальна контора у місті Одесі про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію речового права.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі визначено суддю Бескровного Я.В.

Після отримання позовної заяви, у порядку ч. 6-8 ст. 187 ЦПК України судом вживалися заходи щодо отримання інформації про фактичне зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача (іншого учасника справи у разі необхідності його виклику та / або направлення поштової кореспонденції).

Відповідь на запит надійшла 12.11.2025 року до канцелярії суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Перевіривши матеріали поданої позовної заяви, суд вважає за доцільне зазначити наступне.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до вимог ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позивачами заявлено три вимоги немайнового характеру, а саме:

-Визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора Василівської сільської ради Болградського району Одеської області Іванової Яни Анатоліївни, індексний номер рішення: 64208619 від 18.07.2022 року, про державну реєстрацію речового права власності на 43/100 частки житлового будинку АДРЕСА_1 ) за ОСОБА_4 .

-Скасувати запис про державну реєстрацію права власності на 43/100 частки житлового будинку АДРЕСА_1 ) за ОСОБА_4 .

-Зобов`язати державного реєстратора внести відповідні зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно шляхом скасування запису №47352744 від 14.07.2022 року..

Окрім того, відповідно до ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Тож, кожному із позивачів необхідно було оплатити судовий збір за три вимоги немайнового характеру, що становить 3633,60 (1211,20 грн (судовий збір за одну вимогу немайнового характеру) х 3 вимоги немайнового характеру).

При пред`явленні зазначеного позову представником позивачів, на підставі ордеру, який містяться в справі, сплачено судовий збір у загальному розмірі 1211,20 гривень, що підтверджується платіжною інструкцією №2.368433741.1 від 23.10.2025, однак з яких мотивів представник позивачів виходив при визначені розміру сплаченого нею судового збору, в матеріалах справи не зазначено.

Проте, беручи до уваги, що позов заявлено двома позивачами, кожен із них повинен оплатити судовий збір за три вимоги немайнового характеру, що становить 3633,60 гривень. Загалом судовий збір за вказаним позовом повинен бути оплачений в розмірі 3633,60 х2=7267,20 грн.

Таким чином, оскільки судовий збір в інтересах позивачів сплачувався їхнім представником однією сумою та одним платіжним документом, а тому недоплачена сума судового збору, яка підлягає сплаті становить 6056 гривні (7267,20 грн. 1211,20 грн. = 6056 грн.).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону, позовну заяву слід залишити без руху і надати позивачу строк сім днів з дня вручення ухвали для усунення вищевказаних недоліків.

На підставі наведеного і, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє ОСОБА_3 , до Державного реєстратора Василівської сільської ради Болградського району Одеської області Іванової Яни Анатоліївни, ОСОБА_4 , третя особа: Міністерство юстиції України, Київська державна нотаріальна контора у місті Одесі про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію речового права -залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом 7(сім) днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Бескровний Я. В.