Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/6063/25
Провадження №: 2/332/3667/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2025 р. м. Запоріжжя

Суддя Заводського районного суду м. Запоріжжя Погрібна О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробничого підприємства «ДНІПРОЕНЕРГОСТАЛЬ» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати; вихідної допомоги; середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні; зміни формулювання підстави звільнення та зобов`язання провести остаточний розрахунок,

встановила:

До Заводського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ТОВ НВП «ДНІПРОЕНЕРГОСТАЛЬ» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати; вихідної допомоги; середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні; зміни формулювання підстави звільнення та зобов`язання провести остаточний розрахунок, в якій просить:

1.Стягнути з ТОВ НВП «ДНІПРОЕНЕРГОСТАЛЬ» на її користь заборгованість із заробітної плати 130 901,90 гри.

2.Стягнути вихідну допомогу у розмірі тримісячного середнього заробітку 30 000 грн.

3.Стягнути середній заробіток за час затримки остаточного розрахунку з 17.10.2025р. до дня фактичної виплати.

-Зобов`язати ТОВ НВП «ДНІПРОЕНЕРГОСТАЛЬ» внести зміни до наказу про звільнення, зазначивши правильну підставу: ч.3 ст.38 КзПП України.

-Зобов`язати відповідача провести повний остаточний розрахунок відповідно до законодавства.

-Стягнути з відповідача судові витрати.

Дослідивши матеріали позовної заяви на предмет дотримання процесуального законодавства під час звернення до суду, суд приходить до висновків про те, що подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

За подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством відповідно до ст.1 Закону України «Про судовий збір» справляється судовий збір в розмірі встановленому цим законом.

Згідно з ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом. Спеціальним законом, який встановлює розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати є Закон України «Про судовий збір».

В обґрунтування звільнення від сплати судового збору позивачка посилається на п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», оскільки позов випливає із трудових правовідносин.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Водночас за подання позову із іншими ніж ті, що зазначені позовними вимогами, позивач повинен здійснити сплату судового збору.

Вихідна допомога та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні (зокрема, і за час затримки виплати такої допомоги) не належать до структури заробітної плати та за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця.

Згідно з правовим висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі № 910/4518/16, за змістом норм статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Крім того, вихідна допомога та середній заробіток за час затримки розрахунку не належать до фонду оплати праці (пункти 3.8, 3.9 Інструкції зі статистики заробітної плати, затвердженої наказом Держкомстату України 13 січня 2004 року № 5).

Таким чином, позовні вимоги майнового характеру щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку, та вихідної допомоги не підпадають під пільги щодо звільнення від сплати судового збору.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частиною першою статті 5 Закону України «Про судовий збір», також не поширюється на вимогу немайнового характеру про зобов`язання внесення змін до наказу про звільнення.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій (ч. 4, п. 3 ч. 5 ст. 12 ЦПК).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК).

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.176 ЦПК ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів сумою, яка стягується.

При зверненні до суду позивачка просить стягнути з відповідача на її користь середній заробіток за час затримки остаточного розрахунку, при цьому розрахунок середнього заробітку не надає, посилаюсичсь на те, що цей розрахунок підлягає нарахуванню судом.

Нормами абз. 3 п.2 Порядку № 100 визначено, що середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється, виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана виплата, тобто що передують дню звільнення працівника з роботи. В силу пункту 5 розділу IV Порядку № 100 основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно з п. 8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) 4 дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів за цей період.

За змістом абз. 2 п. 8 Порядку № 100 після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику, здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді. Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи організації, встановленим з отриманням вимог законодавства (абз. 3 п. 8 Порядку № 100).

Натомість позовна заява не містить ціни позову, з урахуванням загальної суми середнього заробітку під час затримки остаточнго розрахунку (розрахованого з урахуванням середньоденного розміру заробітної плати позивачки (принаймні від дати звільнення і до дати звернення з позовом до суду).

Обґрунтований розрахунок це вказівка на грошові суми, що мають бути стягнуті (компенсовані), та, які, однозначно сприймалися б відповідачем як суми, які з нього буде стягнуто у разі можливого задоволення позову.

Однак довідку про розмір середньоденного заробітку позивачкою не надано, та не надано доказів неможливості самостійного отримання вищевказаного доказу.

Згідно з ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивачкою заявлені 5 вимог, при цьому, за вимоги про стягнення заборгованості із заробітної плати та проведення остаточного розрахунку позивачка звільнена від сплати судового збору відповідно до п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

При зверненні до суду з даним позовом, позивачкою судовий збір не сплачений.

Таким чином, позивачці необхідно надати суду обґрунтований розрахунок сум, які підлягають стягненню (з урахуванням заявленої до стягнення суми середнього заробітку та із наведенням її розрахунків), сплатити судовий збір за одну вимогу немайнового характеру в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1211,20 гривень та за дві вимоги майнового характеру у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн), або надати докази, на підставі яких суд може звільнити її від сплати судового збору.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач: ГУК у Зап.обл/м.Зап.Заводс./22030101, Код отримувача (ЄДРПОУ): 37941997, Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.), Код банку отримувача (МФО) 899998, Номер рахунку (IBAN): UA0008510, Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Також позивач має змогу скористатись електронним сервісом для сплати судового збору на офіційному веб-порталі Судової влади України

Реквізити для сплати судового збору можна отримати за посиланням:

https://zv.zp.court.gov.ua/sud0809/gromadyanam/tax/

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у вказаних статтях, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу пропонується усунути вищезазначені недоліки позовної заяви з метою забезпечення повного захисту його прав та інтересів.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись статями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробничого підприємства «ДНІПРОЕНЕРГОСТАЛЬ» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати; вихідної допомоги; середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні; зміни формулювання підстави звільнення та зобов`язання провести остаточний розрахунок - залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів, з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, зазначених у її мотивувальній частині.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених недоліків у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М.Погрібна