справа № 619/5641/25
провадження № 2/619/2466/25
РІШЕННЯ

іменем України

14 листопада 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіКоваленко Н.В.
за участюсекретаря судового засіданняНосачової І.В.

Справа № 619/5641/25

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

відповідачі: ОСОБА_2 ,

Дергачівська міська рада;

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Стислий виклад позиції сторін.

До Дергачівського районного суду Харківської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дергачівської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, після померлої матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 терміном три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування позову зазначив, що батьки позивача - батько ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та мати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . В їхньому шлюбі народжена дитина - позивач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . ІНФОРМАЦІЯ_6 у віці 72 років помер батько позивача - ОСОБА_4 . Позивач разом з родиною здійснював поховання батька ОСОБА_4 , організували проведення поминок на 9 та 40 днів, його батько, ОСОБА_4 , був похований на сільському цвинтарі в с. Руська Лозова, Харківського району Харківської області. ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 88 років померла матір позивача - ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_3 , спадкоємцем першої черги залишився він її син- ОСОБА_1 . 27.12.2005 матір позивача, ОСОБА_3 , склала заповіт, згідно якого заповіла позивачу належний їй на праві власності житловий будинок з господарськими будівлями і спорудам АДРЕСА_1 . 19 вересня 2025 року, позивач, отримав Постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, якою державний нотаріус повідомила його, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом неможливо з тих підстав, що за даними Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області спадщину після смерті ОСОБА_3 , її син ОСОБА_1 , не прийняв: заяву про прийняття спадщини після смерті матері до нотаріальної контори протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не подав та зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживав і не був зареєстрований; спадкоємців, які могли надати згоду щодо включення до кола спадкоємців, згідно п.2 ст.1272 ЦК України, немає, тому йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері - ОСОБА_3 . При цьому, нотаріус повідомила, що позивач має право звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, тому він змушений звернутися до суду з даним позовом. Обставини, які завадили позивачу у встановлений законом термін звернутися з заявою для прийняття спадщини, спричинені війною. 24 лютого 2022 року почалася військова агресія РФ проти України. Згідно з Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 в Україні було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року і який продовжений, згідно вимог діючого законодавства, та триває до теперішнього часу. До попередніх проблем додались нові, пов`язані з повномасштабною війною. На перше місце вийшли задачі по забезпеченню безпеки родини, виживанню під час обстрілів, збереженню та відновленню пошкодженого майна. Крім того, всі зазначені події вкрай негативно вплинули на стан його здоров`я, наявність психологічної травми,, у зв`язку з чим усвідомлення ним необхідності оформлення майнових прав було ускладнено фізичним та психологічним станом, який передбачав його ставлення до майнових питань як до другорядних. Поважність причин пропуску строку обумовлена тим, що він хоча і знав про існування заповіту але не був обізнаний з діями, які необхідно вчинити для прийняття спадщини. Важка хвороба матері, необхідність постійного догляду за нею, дуже важко відобразились на його фізичному та морально-психологічному стані. З цієї причини йому був необхідний певний час на відновлення.

Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.

25 вересня 2025 року судом постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 09 год 50 хв 14.10.2025.

14 жовтня 2025 року ухвалою суду залучено співвідповідачем у справі ОСОБА_2 та витребувано докази з Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області відомості щодо того, хто із спадкоємців ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , звертався із заявами про прийняття спадщини або відмову від неї. В разі наявності спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , надати належним чином завірену копію для долучення до матеріалів цивільної справи.

20.10.2025 на виконання ухвали суду від 14.10.2025 з Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області на адресу суду направлено витребувані докази.

03 листопада 2025 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 09 год 30 хв 14.11.2025.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, надав заяву, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити та справу розглядати без його участі.

Відповідач ОСОБА_2 надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечував.

Представник відповідача Дергачівської міської ради Суржкова В.В. через систему «Електронний суд» подала заву про розгляд справи без її участі, при вирішенні справи покладалася на розсуд суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи, що в судове засідання не прибули всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

ОСОБА_1 , народився ІНФОРМАЦІЯ_8 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 від 11 травня 1963 року. В свідоцтві про народження батьками зазначені - батько ОСОБА_4 (російською мовою « ОСОБА_4 » , мати - ОСОБА_3 ( російською мовою « ОСОБА_3 »).

ІНФОРМАЦІЯ_6 у віці 72 років помер ОСОБА_4 , що вбачається з свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_2 , виданим Виконавчим комітетом Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області, актовий запис №42 від 27 липня 2012 року.

ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 88 років померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_3 , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис №7062 від 26 липня 2022 року.

Згідно довідки Дергачівської міської ради Харківського району Харківської області від 05.08.2025 року №2740/03-32, ОСОБА_3 на день відкриття спадщини проживала за адресою: АДРЕСА_1 , в будинку була зареєстрована одна.

27 грудня 2005 року ОСОБА_3 , склала заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області, який зареєстровано в реєстрі за №345, згідно якого заповіла належне їй майно на праві власності житловий будинок з господарськими будівлями і спорудам АДРЕСА_1 , своєму сину ОСОБА_1 .

Як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 19 вересня 2025 р. за вих.№ 1771/02-31, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з підстав, що за даними Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області спадщину після смерті ОСОБА_3 , її син ОСОБА_1 , не прийняв: заяву про прийняття спадщини після смерті матері до нотаріальної контори протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не подав та зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживав і не був зареєстрований, спадкоємців, які могли надати згоду щодо включення до кола спадкоємців, згідно п.2 ст.1272 ЦК України, немає.

Відповідно до інформаційного листа Дергачівської державної нотаріальної контори щодо спадкової справи від 20.10.2025 № 1993/01-16, 04 серпня 2025 року із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом звернувся син спадкодавця ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , - ОСОБА_1 . 04 серпня 2025 року із заявою про неприйняття спадщини за законом звернувся син спадкодавця ОСОБА_3 ОСОБА_2 .

Мотиви суду.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Судом установлено, що заповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На день смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, а саме житловий будинок з господарськими спорудами АДРЕСА_1 .

Позивач ОСОБА_1 , є сином ОСОБА_3 .

ОСОБА_3 за життя склала заповіт, відповідно до якого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 все своє майно в с. Руська Лозова, Харківського (колишній Дергачівський) району, Харківської області заповіла своєму сину ОСОБА_1 .

Згідно з ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (статті 1217 ЦК України).

Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

З доданих до позовної заяви доказів установлено, що 19 серпня 2024 року позивач звернулася до приватного нотаріусу Богодухівського районного нотаріального округу Харківської області Єрмакової Лілії Сергіївни з питання оформлення спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті бабусі, проте їй було роз`яснено про пропуск нею встановленого ст. 1270 ЦК України строку для подання заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутись до суду.

Більше із заявами про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини до нотаріальної контори ніхто не звертався, свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

Статтею 1272 ЦК України передбачено: якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у абз.3 п.24 своєї постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив судам, що при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

В абз. 6, 7 п. 24 вище зазначеної постанови Верховного Суду України вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постановах від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17; від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц; від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20; від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Як вбачається з матеріалів справи позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини. У зв`язку з цим, постановою державного нотаріуса відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті його матері.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 (справа № 565/1145/17 провадження 61-38298св18) вказав, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до пояснень позивача, які містяться в позовній заяві, строк на подання заяви про прийняття спадщини нею був пропущений у зв`язку з повномасштабним вторгненням РФ на територію України та не можливістю звернутися до нотаріуса, що є поважною причиною такого пропуску, а тому є підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В Україні відповідно Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану», затвердженого Верховною Радою України 24.02.2022, пункту 31 частини 1 статті 85 Конституції України та статті 5 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану» по всій території України введено воєнний стан, у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України, який діє до теперішнього часу.

Отже, обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд вважає об`єктивними.

З огляду на викладене, суд визначає позивачу додатковий строк 3 місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання ним до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті матері- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Відповідно до абз. 1 ч. 6 ст. 259 ЦПК України у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 12, 13, 81, 83, 89, 258, 259, 263-265, 268, 351, 352, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дергачівської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ;

відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_5 ;

відповідач: Дергачівська міська рада, місцезнаходження: Харківська область, Харківський район, м. Дергачі, пл. Перемоги, буд. 5, .

Суддя Н. В. Коваленко