Справа № 276/1343/25
Провадження по справі №2/276/725/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2025 року селище Хорошів

Хорошівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Бобра Д.О.,

за участю секретаря судового засідання Свиридок А.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Хорошівської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача адвокат Мельник Я.О. звернувся до суду з даним позовом, вказуючи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилась спадщина на належну останній земельну ділянку з кадастровим номером :09:001:0706, площею 2,2579 га, що розташована на території Хорошівської сільської ради Житомирського району Житомирської області. Представник позивача зазначає, що ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом, про існування якого вона не знала, оскільки спадкодавиця ОСОБА_2 повідомляла про складання заповіту на користь іншої донька, яка проживає в росії. Влітку 2025 року під час проведення ремонтних робіт у будинку, де мешкала спадкодавиця, позивач серед речей померлої виявила оригінал заповіту, складеного на її користь, після чого звернулась з питанням оформлення спадщини до нотаріуса, яка повідомила про пропуск встановленого законом строку для прийняття спадщини та видала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Представник позивача стверджує, що встановлений законом строк для прийняття спадщини позивач пропустила з поважних причин, а саме тому, що не знала про існування складеного на її користь заповіту, у зв`язку з чим не вважала себе спадкоємцем.

Представник позивача просить суд надати ОСОБА_1 додатковий строк для поданя заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю 1 місяць.

Ухвалою судді Хорошівського районного суду Житомирської області від 07.08.2025 року відкрито провадження у справі та призначено по справі підготовче засідання.

Ухвалою Хорошівського районного суду Житомирської області від 25.09.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначеного справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання позивач та її представник не прибули, до суду направили заяву про розгляд справи за її відсутності.

Представник відповідача, Хорошівської селищної ради, в судове засідання не з`явився, селищний голова подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника селищної ради, зазначив, що позов визнають.

Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Із ч.1 ст.1269 ЦК України слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частина 1 ст.1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 28.10.2019 року відділом №1 Балашихінського управління ЗАГС Головного управління ЗАГС московської області (а.с. 11).

Позивач є донькою ОСОБА_2 , що слідує із копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого 15.02.1958 року та копії повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб (а.с. 41-43).

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №81719012 від 02.07.2025 року спадкова справа до майна ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , за даними Спадкового реєстру не заводилась (а.с. 10).

Із довідок виконкому Хорошівської селищної ради від 10.04.2025 року №342-343 слідує, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , влітку 2019 року поїхала погостювати до родичів у росію та раптово там померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спадкодавиця ОСОБА_2 на день смерті була зареєстрована одна в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Із копії заповіту, посвідченого 16.11.2016 року секретарем Рижанської сільської ради Хорошівського району Житомирської області та зареєстрованого в реєстрі за №103, слідує, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заповіла земельну частку (пай) розміром 2,2579 га згідно державного акта серії ЯГ №299284, земельну частку (пай) розміром 0,1716 га згідно державного акта серії ЯГ №299648, майновий пай згідно свідоцтва НОМЕР_3 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до копії витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 05.01.2017 року №46371166, доданого позивачем до матеріалів справи, у Спадковому реєстрі 05.01.2017 року Житомирською філією державного підприємства «Національні інформаційні системи» зареєстровано заповіт ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , посвідчений 16.11.2016 року за номером в реєстрі нотаріальних дій 103.

Згідно копії довідки виконкому Хорошівської селищної ради від 20.10.2025 №789 заповіт за реєстроваим номером №103, складений 16.11.2016 року ОСОБА_2 , не змінювався та не відмінявся.

Відповідно до постанови приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Толстіхіної Н.Д. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 02.07.2025 року за вих. №165 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , у зв`язку з тим, що нею не прийнято спадщину після померлої в порядку та строк, встановлені чинним законодавством (а.с. 9).

Копіями архівних примірників державних актів на право власності на земельну ділянку серії ЯГ №299648, серії ЯГ №299284, підтверджується, що земельні ділянки площею 0,1716 га та площею 2,2579 га, що розташовані на території Рижанської сільської ради Володарсько-Волинського району Житомирської області, належать на праві власності ОСОБА_2 (а.с. 37-38).

Із змісту позовної заяви слідує, що позивач з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки мати позивача померла на території РФ, що ускладнювало отримання нею відомостей та документів для оформлення спадщини, а також через необізнаність про наявність складеного на її користь заповіту не вважала себе спадкоємцем, а тому вчасно не звернулась до нотаріальної контори.

Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 26 вересня 2012 року розглянув справу № 6-85цс12, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч.3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Згідно ст.206 ч.4 ЦПК України, якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Визнання позову відповідачем, відсутність інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру свідчить, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені, позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права щодо прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Враховуючи, що після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємцем за заповітом є ОСОБА_1 , інші спадкоємці за даними Спадкового реєстру із заявами про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину не звертались, позивач вчасно не звернулась до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що через необізнаність про наявність складеного на її користь заповіту не вважала себе спадкоємцем, беручи до уваги те, що відповідач позов визнає, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним. Відтак, суд приходить до висновку, що за наведених обставин, позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 200, 206, 258, 259, 263-265 ЦПК України, ст.ст.1218, 1266, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Хорошівської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , тривалістю 1 (один) місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 .

Відповідач: Хорошівська селищна рада Житомирської області, адреса місцезнаходження: смт. Хорошів, вул. Героїв України, 13, Житомирський район, Житомирська область; .

Головуючий суддя: Д.О. Бобер