Справа № 623/4003/21
Провадження № 2-в/638/9/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2025 року Шевченківський районний суд м. Харкова в складі:

Головуючого судді Подус Г.С.,

за участю секретаря Двойних А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження питання про відновлення втраченого судового провадження по цивільній справі №623/4003/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих коштів, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про відновлення втраченого судового провадження в частині судового рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 17.11.2021 року у цивільній справі №623/4003/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих коштів.

Учасники у судове засідання не з`явились, про час і місце розгляду заяви повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Оскільки особи, які беруть участь у справі в судове засідання не з`явились, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, встановивши фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, суд дійшов наступних висновків.

Встановлено, що в провадженні Ізюмського міськрайонного суду Харківської області перебувала справа №623/4003/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих коштів, за результатом розгляду якої 17.12.2021 року судом ухвалено рішення, що підтверджується даними з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Відповідно до ст.490 ЦПК України заява про відновлення втраченого судового провадження подається до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Відповідно до ст.ст.488, 489 ЦПК України відновлення втраченого повністю або частково судового провадження в цивільній справі, закінченій ухваленням рішення або у якій провадження закрито, проводиться у порядку, встановленому цим Кодексом. Втрачене судове провадження у цивільній справі може бути відновлене за заявою учасника справи або за ініціативою суду.

Згідно зі ст.493 ЦПК України при розгляді заяви про відновлення втраченого судового провадження суд бере до уваги: частину справи, яка збереглася (окремі томи, жетони, матеріали з архіву суду тощо); документи, надіслані (видані) судом учасникам судового процесу та іншим особам до втрати справи, копії таких документів; матеріали виконавчого провадження, якщо воно здійснювалося за результатами розгляду справи; будь-які інші документи і матеріали, подані учасниками судового процесу, за умови, що такі документи і матеріали є достатніми для відновлення справи; відомості з Єдиного державного реєстру судових рішень; дані, що містяться в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі; будь-які інші відомості, документи тощо, отримані у законний спосіб з інших офіційних джерел.

Відповідно до статті 494 ЦПК України передбачено, що на підставі зібраних і перевірених матеріалів суд постановляє ухвалу про відновлення втраченого судового провадження повністю або в частині, яку, на його думку, необхідно відновити. В ухвалі суду про відновлення втраченого судового провадження зазначається, на підставі яких конкретно даних, поданих до суду і досліджених у судовому засіданні, суд вважає установленим зміст відновленого судового рішення, наводяться висновки суду про доведеність того, які докази досліджувалися судом і які процесуальні дії вчинялися з втраченого провадження.

Суд враховує, що під час розгляду цієї категорії справ суд не збирає та не досліджує нові докази, не робить висновків щодо правильності тверджень суду, який розглядав справу, та про обґрунтованість вимог заявника по суті раніше пред`явленого позову за втраченим судовим провадженням, тобто не здійснює судовий розгляд в його класичному розумінні, а лише виконує функцію щодо технічного відтворення раніше існуючих матеріалів провадження.

Враховуючи вищезазначене, з метою захисту прав та інтересів сторін, суд дійшов висновку про необхідність відновлення втраченого судового провадження в частині рішення суду у цивільній справі №623/4003/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих коштів, яке було видано за результатами розгляду заяви.

Судові витрати віднести на рахунок держави.

Керуючись ст.489 ЦПК України, -

ухвалив:

Відновити втрачене судове провадження у цивільній справі №623/4003/21 (провадження 2/623/1037/2021) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих коштів в частині тексту рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 17.12.2021 року.

Вважати встановленим зміст відновленого Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 17.12.2021 року в наступній редакції:

Номер справи 623/4003/21

Номер провадження 2/623/1037/2021

РІШЕННЯ

іменем України

17 грудня 2021 року м.Ізюм

Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

у складі:

головуючого - судді Герцова О.М.,

секретаря судового засідання Ардашевої Я.В.,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ізюм цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою в якій просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 на його користь безпідставно набуті грошові кошти в сумі 10000 (десять тисяч) гривень.

Стислий виклад позиції сторін.

В обґрунтування позовних вимог позивач ОСОБА_1 зазначає, що він 17 липня 2021 використовуючи мобільний додаток перерахував власні грошові кошти в сумі 10000 гривень, помилково набравши номер платіжної картки НОМЕР_1 , яка обслуговується АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів. Факт перерахування коштів підтверджується квитанцією ПАТ «Альфа-банк». У добровільному порядку відповідач відмовляється повернути кошти, у зв`язку із чим позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із даним позовом.

Відповідач ОСОБА_2 не скористалася своїм процесуальним правом подання відзиву на позовну заяву, у визначений законом строк.

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 12 жовтня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.(а.с.26-27).

Ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 22 жовтня 2021 року витребувано докази у справі.(а.с.40-41).

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи вимоги ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків, суд вважає, що справу слід вирішити в межах тих доказів, які були отримані в ході судового розгляду, а також на підставі наявних письмових доказів, які містяться у матеріалах справи. Дотримуючись принципів змагальності та диспозитивності судового процесу, оцінивши докази з точки зору належності, допустимості та достатності, суд дійшов висновку, що позов слід задовольнити.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 17 липня 2021 використовуючи мобільний додаток перерахував власні грошові кошти в сумі 10000 гривень, на набравши номер платіжної картки НОМЕР_1 , яка обслуговується АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів.

Начальником відділу розгляду клієнтських звернень та скарг АТ «Альфа-Банк» ОСОБА_3 повідомлено заявника ОСОБА_1 , що транзакція на суму 10000 гривень та 105 гривень комісії була успішною. Кошти зараховані за вказаними реквізитами.

Заступником голови Правління АТ «УніверсалБанк» Акуленко Ю.Ю. повідомлено ОСОБА_1 , що після їх звернення до клієнта, на рахунок якого надійшли кошти у сумі 10000 гривень від ОСОБА_1 ,клієнтом повідомлено про очікуваний платіж. Підстав для повернення коштів Банк не має, оскільки без згоди клієнта це є неможливим.

23 вересня 2021 року ухвалою Октябрського районного суду м. Полтава накладено арешт на грошові кошти в сумі 10000 гривень, які знаходяться на поточному рахунку ОСОБА_2 в АТ «Універсал Банк».

Операційним директором АТ «Універсал Банк» Примаченко Т.В. повідомлено про наявність на обліку платіжної картки НОМЕР_1 , яка видана гр.. ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування

Згідно зі статтею 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.

Загальні підстави для виникнення зобов`язань у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України.

Згідно з ст.1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

За ст.1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі.

У разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна.

Отже, стаття 1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав.

Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна i які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) вiдсутнiсть правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).

Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань iз набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбiльшення майна у іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або вiдсутностi збільшення на стороні потерпілого; 4) відсутність правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб.

Під вiдсутнiстю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказiвцi закону, або суперечить меті правовiдношення i його юридичному змісту. Тобто вiдсутнiсть правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Тобто у разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна,стаття 1212 ЦК України може бути застосована тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.

Будь-яких правових підстав для переказу коштів на рахунок відповідача судом не встановлено, так само як і не встановлено жодних договірних стосунків або деліктних правовідносин між сторонами, а призначення переказу взагалі не дає можливості ідентифікувати мету проведеної банківських операцій.

Доказів стосовно правомірності набуття грошових коштів, що є предметом судового розгляду, відповідач ОСОБА_2 суду не надала.

Таким чином, суд приходить до висновку, що грошові кошти в сумі 10000,00 грн. були набуті ОСОБА_2 за рахунок позивача без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно).

Зважаючи на те, що відповідач безпідставно набуті кошти не повернула, доказів протилежного суду не надала, виходячи із принципів змагальності сторін та диспозитивності цивільного судочинства, вирішуючи справу на підставі наявних у справі доказів, суд вважає, що заявлені позовні вимоги про стягнення коштів підлягають задоволенню в повному обсязі та грошові кошти набуті відповідачем підлягають поверненню.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а відповідно до змісту частини 2 цієї статті інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на відповідача у разі задоволення позову.

З огляду на викладене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 908,00 грн. та 454,00 гривень.

Керуючись ст.ст.12,13,81,223, 229,247,258,259,263-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , останнє відоме місце мешкання: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса місця мешкання: АДРЕСА_2 безпідставно набуті грошові кошти у сумі 10000,00 гривень та судові витрати у сумі 1362,00 гривень, а всього 11 362 гривні (одинадцять тисяч триста шістдесят дві гривні).

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О.М.Герцов

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Головуючий суддя Г.С. Подус