№ 2/183/1871/25

У Х В А Л А
12 листопада 2025 року Самарівський міськрайонний суд Дніпропетровської області, у складі:
головуючої судді Сороки О.В.,
секретаря судових засідань Григорьєвої В.С.,
розглянувши у судовому засіданні, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна,-
01 листопада 2024 року позивач звернувся до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області із позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання будинку спільною сумісною власністю та визнання права власності на частину будинку.
Ухвалою суду від 05 листопада 2024 року, позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.
28 листопада 2024 року, на виконання ухвали суду від 05 листопада 2024 року, від позивача надійшла уточнена позовна заява до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна.
Ухвалою суду від 10 січня 2025 року, по справі відкрито загальне позовне провадження.
Підготовчі та судові засідання неодноразово відкладались за клопотаннями позивача.
У подальшому у підготовчі та судові засідання позивач не з`явився, а саме :
- 13 березня 2025 року - повідомлений належним чином, однак подав заяву про відкладення розгляду справи;
- 09 червня 2025 року повідомлений належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомив;
- 05 серпня 2025 року - будучи належним повідомлений про час та місце розгляду справи, 01 серпня 2025 року на адресу суду надійшла заява позивача про відкладення розгляду справи на іншу дату та час у зв`язку з сімейними обставинами;
- 10 вересня 2025 року - повідомлений належним чином, однак подав заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
- 29 жовтня 2025 року - повідомлений належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомив;
12 листопада 2025 року - повідомлений належним чином, однак подав заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з виконанням службових обов`язків.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч.2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.
Відповідно п.2 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: зокрема, перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
Судом тривалий час вживались усі можливі заходи з використанням процесуальних засобів щодо належного повідомлення позивача про час, місце та дату судового засідання.
Згідно із ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до ст. 4 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.
Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.
Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.
Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.
Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду, серед останніх - від 21 вересня 2020 року у справі №658/1141/18, від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.
Приймаючи рішення суд також враховує правовий, висновок зроблений Великою Палатою Верховного суду у постанові від 12.01.2023 по справі № 9901/278/21. А саме, суд звертає увагу на те, що ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання прав процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.
Проаналізувавши хід розгляду справи, суд дійшов висновку, що позивач повторно не з`явився в судове засідання, без поважних причин, враховуючи що справа перебуває у провадженні суду з 01 листопада 2024 року.
Пленумом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ була винесена Постанова №11 від 17.10.2014 року «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення», згідно якої при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно п.1 ст.6 Конвенції кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку; строки, встановлені ЦПК України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів.
Судом, вжито усіх необхідних заходів для надання стороні позивача достатніх можливостей для викладення своєї позиції у судовому засіданні, подання доказів з метою дотримання принципу змагальності процесу та забезпечення права на публічне слухання справи у розумні строки, враховуючи також процесуальні права інших учасників справи, тому суд позбавлений об`єктивної можливості розглянути дану справу по суті без участі сторін.
Однак, наявний факт повторної та тривалої неявки у підготовчі та судові засідання сторони позивача (13.03.2025, 09.06.2025, 05.08.2025, 10.09.2025, 29.10.2025, 12.11.2025), так як позивач не проявив зацікавленості в розгляді справи, не подав письмових пояснень, не надав заяв про розгляд справи у відсутності. Доказів поважності причин неявки в судові засідання не надавав.
Відтак, суд дійшов висновку про наявність достатніх підстав для залишення позовної заяви без розгляду.
Залишення позовної заяви без розгляду не порушує інтереси сторін та не позбавляє позивача права на повторне звернення до суду з позовом.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 200, 223, 257 ч. 1 п. 3, 353, 354 ЦПК України суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна, залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В.Сорока