У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2025 року Солом`янський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді - Усатової І.А.,

при секретарі - Омельяненко С.В.,

за участю:

представника позивача за первісним позовом, представника відповідача за зустрічним позовом - ОСОБА_1 ,

представника відповідача за первісним позовом, представника позивача за зустрічним позовом - ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

Позивач за первісним позовом, відповідач за зустрічним позовом просить суд:

- у порядку поділу спільного майна подружжя, визнати за ОСОБА_3 право власності на частини квартири АДРЕСА_1 , яка складається з двох кімнат, загальною площею 86,2 квадратних метрів, житловою площею 43,6 квадратних метрів;

- у порядку поділу спільного майна подружжя, визнати за ОСОБА_4 , право власності на частини квартири АДРЕСА_1 , яка складається з двох кімнат, загальною площею 86,2 квадратних метрів, житловою площею 43,6 квадратних метрів.

Позивач за зустрічним позовом, відповідач за первісним позовом просить суд:

- визнати за ОСОБА_4 в порядку поділу спільного майна подружжя право власності на машиномісця № НОМЕР_1 , що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , площею 17,5 кв. м.;

- визнати за ОСОБА_3 в порядку поділу спільного майна подружжя право власності на машиномісця № НОМЕР_1 , що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , площею 17,5 кв. м.

02.09.2025 представником позивача за первісним позовом, представником відповідача за зустрічним позовом було подано до суду заяву про зміну предмету позову (збільшення розміру позовних вимог) відповідно до вимог якої просить:

- у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю, здійснити поділ боргових зобов?язань, які виникли в інтересах сім?ї, на підставі розписки ОСОБА_3 від 22 вересня 2017 року, яка засвідчує надання ОСОБА_5 ОСОБА_3 позики в сумі 120 000.00 (сто двадцять тисяч) доларів США (що підлягає стягненню відповідно до рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 09 листопада 2023 року у справі № 465/6037/23, у розмірі 211 200 (двісті одинадцять тисяч двісті) доларів);

- у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю визнати за ОСОБА_3 зобов?язання на частину боргу в розмірі 105 600 (сто п?ять тисяч шістсот) доларів, яке виникло в інтересах сім?ї, на підставі розписки ОСОБА_3 від 22 вересня 2017 року, що засвідчує надання ОСОБА_5 ОСОБА_3 позики в сумі 120 000.00 (сто двадцять тисяч) доларів США;

- у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю визнати за ОСОБА_4 зобов?язання на частину боргу в розмірі 105 600 (сто п?ять тисяч шістсот) доларів, яке виникло в інтересах сім?ї, на підставі розписки ОСОБА_3 від 22 вересня 2017 року, що засвідчує надання ОСОБА_5 ОСОБА_3 позики в сумі 120 000.00 (сто двадцять тисяч) доларів США;

- у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю подружжя, визнати за ОСОБА_3 право особистої приватної власності на частину машиномісця № НОМЕР_1 в підземному паркінгу, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об?єкту нерухомого майна - 00;

- у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю подружжя, визнати за ОСОБА_4 право особистої приватної власності на частину машиномісця № НОМЕР_1 в підземному паркінгу, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об?єкту нерухомого майна - 00;

- у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю, здійснити поділ боргових зобов?язань, які виникли в інтересах сім?ї, на підставі додаткового рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 12 грудня 2023 року у цивільній справі № 465/6037/23 у розмірі 35 000, 00 грн. (тридцять п`ять тисяч гривень);

- у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю визнати за ОСОБА_3 зобов?язання на частину боргу в розмірі 17 500,00 (сімнадцять тисяч п?ятсот) гривень, яке виникло в інтересах сім?ї, на підставі додаткового рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 12 грудня 2023 року у цивільній справі № 465/6037/23 у розмірі 35 000, 00 грн. (тридцять п?ять тисяч гривень);

- у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю визнати за ОСОБА_4 зобов?язання на частину боргу в розмірі 17 500,00 (сімнадцять тисяч п?ятсот) гривень, яке виникло в інтересах сім?ї, на підставі додаткового рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 12 грудня 2023 року у цивільній справі № 465/6037/23 у розмірі 35 000, 00 грн. (тридцять п?ять тисяч гривень).

В обґрунтування поданої заяви вказує, що при підготовці позовної заяви позивачем було сформовано позовні вимоги у вигляді лише одного з об?єктів спільної сумісної власності подружжя, без врахування спільних боргових зобов?язань подружжя. Відтак, початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати йому повною мірою захист порушених прав та інтересів, встановлення повного обсягу спільної сумісної власності подружжя не буде здійснено. Як було роз?яснено позивачу під час консультації його представниками за договором про надання правової допомоги № 20-08/2025 від 20 серпня 2025 року, відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» №11 від 21.12.2007 до складу майна, що підлягає поділу включається загальне майно подружжя, наявне у нього на час розгляду справи, та те, що знаходиться у третіх осіб. При поділі майна враховуються також борги подружжя та правовідносини за зобов?язаннями, що виникли в інтересах сім?ї. Отже, зважаючи на те, що предметом спору є поділ спільної сумісної власності подружжя, вимоги мають враховувати і борги подружжя та правовідносини за зобов?язаннями, що виникли в інтересах сім?ї. Після одруження подружжям було прийнято рішення набути у власність спільну нерухомість для задоволення потреб сім?ї. Однак, на той момент ні позивач, ні відповідачка не мали стабільного та достатнього для цього доходу та грошових коштів, достатніх для придбання нерухомого майна в інтересах сім?ї.

22 вересня 2017 року позивачем було надано ОСОБА_5 розписку, у якій засвідчено, що позичальник отримав у борг кошти в сумі 120 000.00 (сто двадцять тисяч) доларів США під 1 (один) процент місячних. Зміст вказаної розписки також передбачав порядок повернення грошових коштів, отриманих на 11 підставі. У тому числі, було погоджено, що у випадку отримання вимоги про повернення позики відсоткова ставка зросте після отримання такої вимоги, 1 становитиме 2 (два) проценти місячних. Суму основного боргу та нарахованих процентів позивач зобов?язувався повернути протягом семи календарних днів з моменту отримання від позикодавця вимоги, але не раніше 31 грудня 2021 року. За офіційним курсом Національного банку України станом на 22 вересня 2017 року гривневий еквівалент позиченої суми складав -3 148 461.72 (три мільйони сто сорок вісім тисяч чотириста шістдесят одну гривню сімдесят дві копійки) гривень. Вказані грошові кошти були використані в інтересах сім?ї для придбання нерухомого майна, яке є предметом спору. Так, 23 жовтня 2017 року між АТ «ЗАКРИТИЙ НЕДИВЕРСИФІКОВАНИЙ ВЕНЧУРНИЙ КОРПОРАТИВНИЙ ІНВЕСТИЦІЙНИЙ ФОНД «СТІМА КЕПТАЛ», в інтересах якого діяло ТОВ «КОМПАНІЯ З УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ «ІНВЕСТ-КОНСАЛТИНГ», та відповідачкою було укладено інвестиційний договір №Л2/К186/3 щодо квартири АДРЕСА_1 . Відповідно до п. 4.1. Інвестиційного Договору відповідачка мала сплатити 1 847 006.00 грн. (один мільйон вісімсот сорок сім тисяч шість гривень) до 31 жовтня 2017 року. Аналогічний строк виконання зобов?язання містить і рахунок-фактура № 00016772 від 23 жовтня 2017 року, видана ТОВ «КУА «Інвест-Консалтинг». Майже одразу, позичені позивачем у позикодавця кошти, були сплачені на виконання зобов?язань подружжя за Інвестиційним договором, що підтверджується низкою квитанцій ПАТ «АЛЬФА-БАНК» про здійснення інвестиційного внеску за житлове приміщення згідно інвестиційного договору №/12/К186/3 від 23.10.2017.

20 березня 2019 року між АТ «ЗАКРИТИЙ НЕДИВЕРСИФІКОВАНИЙ ВЕНЧУРНИЙ КОРПОРАТИВНИЙ ІНВЕСТИЦІЙНИЙ ФОНД «СТІМА КЕПІТАЛ» та відповідачкою було укладено договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , посвідчений Сербіною Н.П., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, зареєстрований в реєстрі за № 453. Договір купівлі квартири містить п. 6, який підтверджує той факт, що відповідачка купувала квартиру за згодою позивача, справжність підпису якого було засвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сербіною Н.П. 20 березня 2023 року за реєстровим №458. Вказаний факт додатково підтверджує набуття цього майна в інтересах сім?ї.

Крім того, відповідачка 04 жовтня 2023 року подала відзив на позовну заяву, у якому повністю визнала позов в частині поділу квартири АДРЕСА_1 та підтвердила, що вона придбавалась подружжям за спільні кошти і є спільною сумісною власністю.

Зазначено, що 28 травня 2019 року було укладено і договір купівлі-продажу машиномісця, який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сербіною Н.П., зареєстровано в реєстрі за № 1077. Фінансування придбання цього нерухомого майна було аналогічно здійснено за грошові кошти, одержані позивачем у борг.

Пояснено, що за кошти, отримані позивачем від позикодавця 22 вересня 2017 року, подружжям була придбана спільна квартира та проведено в ній ремонтні роботи, придбано машиномісце. Відтак, ці кошти були отримані та витрачені позивачем в інтересах сім?ї.

У подальшому, через фінансові труднощі позивач не зміг вчасно повернути борг позикодавцю. 15 січня 2023 року позичальник отримав повторну вимогу позикодавця повернути борг, але не міг погасити заборгованість. Як наслідок, у серпні 2023 року позикодавець звернувся до суду з позовом до позивача про стягнення заборгованості за договором позики. Солом?янський районний суд м. Києва своїм рішенням у цивільній справі № 465/6037/23 від 09 листопада 2023 року вирішив стягнути з позивача на користь позичальника борг у розмірі 211200 (двісті одинадцять тисяч двісті) доларів США. Крім того, відповідно до додаткового рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 12 грудня 2023 року у цивільній справі №465/6037/23 про стягнення заборгованості за договором позики на позивача було покладено обов?язок відшкодувати позикодавцю витрати на професійну правову допомогу у розмірі 35 000, 00 грн. (тридцять п?ять тисяч гривень).

Зважаючи на вищенаведене, вказаний поділ майна не зашкодить інтересам позивача та відповідачки та відповідатиме цілям поділу спільної сумісної власності подружжя у межах існуючого спору.

05.11.2025 від представника позивача за зустрічним позовом, представника відповідача за первісним позовом надійшли заперечення щодо прийняття заяви про зміну предмета позову (збільшення позовних вимог), де зазначено, що позивач в заяві одночасно заявляє про зміну предмету позову і уточнює, що це збільшення позовних вимог. Проте, зміна предмету позову і збільшення/зменшення позовних вимог мають різну юридичну природу. Крім того, в поданій заяві позивач фактично ставить вимогу про поділ машиномісця та боргових зобов`язань. Жодних вимог про поділ квартири у заяві не зазначено. З цього виходить що позивач фактично не просить суд поділити спільну квартиру, а просить розподілити машиномісце і боргові зобов`язання. Подана позивачем заява не є збільшенням позовних вимог, оскільки у цій заяві не порушується питання про збільшення кількісних показників за тією ж самою вимогою майнового характеру, яку було заявлено в позовній заяві. Позивач у цій заяві просив також визнати солідарним обов`язком грошові зобов`язання, що виникли перед третьою особою, яка не є учасником цієї справи. Спірні правовідносини між позивачем позикодавцем мають інший предмет доказування, ніж заявлений у первісній редакції позовної заяви. Тобто, позивач одночасно змінює предмет і підстави позову. Тому заява позивача «Про зміну предмета позову (про збільшення позовних вимог)» є фактично поданням окремого позову з іншим предметом та підставами позову, що виключає можливість прийняття до розгляду судом поданої позивачем заяви.

У підготовчому засіданні представник позивача за первісним позовом, представник відповідача за зустрічним позовом просила прийняти заяву про зміну предмету позову (збільшення розміру позовних вимог).

У підготовчому засіданні представник відповідача за первісним позовом, представник позивача за зустрічним позовом просила не приймати заяву про зміну предмету позову (збільшення розміру позовних вимог).

Заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Отже, реалізація права особи на судовий захист здійснюється в порядку, встановлено процесуальним законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частина перша та друга статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з частиною першою статті 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України передбачено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить ухвалити судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Предмет позову кореспондується зі способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного способу захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Зміна предмета позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

У свою чергу, підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

При поданні заяви про збільшення позовних вимог, зміну предмета або підстав позову, позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Одночасна зміна підстав і предмета позову не допускається. Зміна підстав або предмета позову здійснюється шляхом подання суду відповідної письмової заяви. Зміна підстав або предмета позову можлива лише до початку розгляду судом справи по суті, тобто до того моменту, коли суд почне проголошувати позовну заяву. Ця норма спрямована на усунення зловживання процесуальним правом на зміну підстав або предмета позову. Заява, подана після початку розгляду справи по суті, залишається без розгляду і повертається позивачеві.

Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 23 листопада 2022 року у справі № 352/1331/20, від 25 травня 2022 року у справі № 753/1908/15-ц.

Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою відповідно до ЦПК України.

У справі, що розглядається, встановлено, що предметом первісного та зустрічного позовів є поділ спільного майна подружжя.

Відповідно до попередньої редакції первісного позову, поданого 07.09.2023 про поділ спільного майна подружжя зазначено предметом первісного позову визнання права власності ОСОБА_3 на частину квартири та визнання права власності ОСОБА_4 на частину квартири. Заявлена ціна позову - 2 759 655, 58 грн.

Підставами таких позовних вимог у первісному позові було зазначено поділ майна, що належить дружині і чоловіку на праві спільної сумісної власності.

У свою чергу, у заяві про зміну предмета позову (збільшення позовних вимог) 02.09.2025 зазначена ціна позову в сумі 7 165 674,46 грн, яка складається, зокрема, з зобов`язання по погашенню перед ОСОБА_5 заборгованості за договором позики в сумі 211 200 доларів США, що стягується на підставі рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 09.11.2023 у справі № 465/6037/23, відшкодування витрат на професійну правову допомогу у розмірі 35 000 грн. на підставі додаткового рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 12.12.2023 у справі № 465/6037/23 та поділ машиномісця № НОМЕР_1 в підземному паркінгу, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об?єкту нерухомого майна - 00.

Так позивач за первісним позовом, відповідач за зустрічним позовом просить:

- у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю, здійснити поділ боргових зобов?язань, які виникли в інтересах сім?ї, на підставі розписки ОСОБА_3 від 22 вересня 2017 року, яка засвідчує надання ОСОБА_5 ОСОБА_3 позики в сумі 120 000.00 (сто двадцять тисяч) доларів США (що підлягає стягненню відповідно до рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 09 листопада 2023 року у справі № 465/6037/23, у розмірі 211 200 (двісті одинадцять тисяч двісті) доларів);

- у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю визнати за ОСОБА_3 зобов?язання на частину боргу в розмірі 105 600 (сто п?ять тисяч шістсот) доларів;

- у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю визнати за ОСОБА_4 зобов?язання на частину боргу в розмірі 105 600 (сто п?ять тисяч шістсот) доларів;

- у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю подружжя, визнати за ОСОБА_3 право особистої приватної власності на частину машиномісця № НОМЕР_1 в підземному паркінгу, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об?єкту нерухомого майна - 00;

- у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю подружжя, визнати за ОСОБА_4 право особистої приватної власності на частину машиномісця № НОМЕР_1 в підземному паркінгу, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об?єкту нерухомого майна - 00;

- у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю, здійснити поділ боргових зобов?язань, які виникли в інтересах сім?ї, на підставі додаткового рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 12 грудня 2023 року у цивільній справі № 465/6037/23 у розмірі 35 000, 00 грн. (тридцять п`ять тисяч гривень);

- у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю визнати за ОСОБА_3 зобов?язання на частину боргу в розмірі 17 500,00 (сімнадцять тисяч п?ятсот) гривень;

- у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю визнати за ОСОБА_4 зобов?язання на частину боргу в розмірі 17 500,00 (сімнадцять тисяч п?ятсот) гривень.

Предметом позову за заявою про зміну предмета позову (збільшення позовних вимог) є визнання обов`язком подружжя наведених вище грошових зобов`язань як таких, що використано в інтересах сім`ї та поділ їх по для погашення боргу та поділ машиномісця.

Підставами наведених вище вимог у заяві про зміну предмета позову (збільшення позовних вимог) зазначено, що грошові кошти в сумі 120 000 доларів США ОСОБА_3 отримав від ОСОБА_5 у позику і використано для придбання нерухомого майна і вони є збитками вказаної особи, які підлягають відшкодуванню подружжям, оскільки правовідносини за зобов`язаннями, якщо вони виникли в інтересах сім`ї, враховуються при поділі майна подружжя. Зазначені кошти були отримані та витрачені в інтересах сім`ї, за твердженням заявника, зокрема на придбання нерухомого майна, що є предметом спору у справі.

Верховний Суд зазначає, що вирішуючи спори про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя, суди, за загальним правилом, мають установити весь обсяг спільно нажитого подружжям майна.

Разом із тим, виходячи із принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу (статті 12 і 13 ЦПК України), саме на позивачеві лежить обов`язок довести обставини, які мають значення для справи, а суд розглядає справи лише в межах заявлених позивачем вимог.

Подана позивачем за первісним позовом заява про зміну предмета позову (збільшення позовних вимог), незважаючи на таку її назву, фактично такою не є, оскільки у цій заяві не порушується питання про збільшення кількісних показників за тією ж самою вимогою майнового характеру, яку було заявлено в позовній заяві. Позивач за первісним позовом у цій заяві просив також визнати обов`язком подружжя грошові зобов`язання, що виникли перед третьою особою, яка не є учасником цієї справи.

Отже, заява позивача за первісним позовом про зміну предмета позову (збільшення позовних вимог) є фактично поданням окремого позову з іншим предметом та підставами позову, що виключає можливість прийняття до розгляду судом.

Збільшення розміру позовних вимог не передбачає пред`явлення однієї чи кількох нових вимог, додатково до викладених у позовній заяві.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 10.05.2023 у справі №723/1233/17.

Таким чином, ОСОБА_3 пред`явив нові позовні вимоги, з іншим предметом та підставами позову, що виключає їх одночасний розгляд з первісною та зустрічною позовною заявою.

З огляду на наведене, у прийнятті до розгляду заяви про зміну предмета позову (збільшення позовних вимог) слід відмовити.

Керуючись ст.49, 259 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в прийнятті до розгляду заяви представника позивача за первісним позовом, представника відповідача за зустрічним позовом про зміну предмета позову (збільшення позовних вимог) у цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, та повернути її заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.А. Усатова