Номер провадження 2/756/9538/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11 листопада 2025 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Белоконна І.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя та відшкодування моральної шкоди,

встановила :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить: здійснити розподіл спільної сумісної власності подружжя, а саме: квартиру та автомобіль; стягнути моральну шкоду у розмірі 50000,00 грн.

Дослідивши матеріали позову, суд доходить до висновку, що заяву необхідно залишити без руху у зв`язку з порушенням вимог ст. 176, 177 ЦПК України.

Вимоги до позовної заяви викладені у ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Прохальна частина має особливо важливе значення при розгляді справи з огляду на застосування принципу диспозитивності розгляду, оскільки є тією формою захисту, яку просить заявник у суду, тому вона має бути чітко та конкретизовано сформульовано відповідно до суті позову.

Крім того, Європейський Суд нагадує, що положення підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У справі надання повної, детальної інформації щодо заявлених вимог та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду. Право бути поінформованим про характер і підставу позову потрібно розглядати у світлі права мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «b» п. 3 ст. 6 Конвенції.

Досліджуючи матеріали, додані до заяви, суд встановив, що прохальна частина позовної заяви не є чіткою, оскільки позивачем не конкретизовано, яке саме майно слід розділити між подружжям та спосіб поділу майна.

Частина 4 ст. 177 ЦПК зазначає, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Матеріали справи не містять документів, підтверджуючих сплату судового збору у повному обсязі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка для подання заяви майнового характеру для фізичних осіб становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем ОСОБА_1 заявляється вимога майнового характеру про поділ майна подружжя та вказується ціна позову - 1 083 251,00 грн.

Обрахунок вартості об`єкта нерухомого майна здійснено позивачем на підставі угоди від 10.08.2021 про визначення ціни відступлення прав та обов`язків (заміни сторони) за договором купівлі-продажу майнових прав № Р/Б3С3-19.1А.180 від 04.09.2020, тобто більше п`яти років до моменту звернення до суду. Відтак, на думку суду, ціна позову у розмірі 1 083 251 грн не відповідає реальній вартості спірного майна станом на день звернення ОСОБА_1 до суду.

Доказів вартості автомобіля суду не надано. З позовною заявою позивачем заявлено клопотання про витребування доказів, а саме договору - купівлі продажу автомобіля для реальної оцінки вартості автомобіля.

До позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру у розмірі 10832,51 грн.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

За приписами п. 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову відбувається у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до частини 2 статті 176 ЦПК України якщо визначена ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

З урахуванням вищенаведеного, враховуючи відсутність грошової оцінки спірного майна станом на 2025 рік, необхідною сумою сплати судового збору є 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 15 140,00 грн.

За таких обставин, позивачу слід здійснити доплату судового збору за вимогу про поділ майна подружжя у розмірі 4307,49 грн.

Як вбачається із змісту позовної заяви, позивачем заявлено дві вимоги: про поділ майна подружжя та про відшкодування моральної шкоди.

Верховний Суд у своїй постанові від 28 листопада 2018 р. по справі N 761/11472/15ц (касаційне провадження N 61-23674св18) зазначив, що вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою і судовий збір підлягає сплаті, як за вимогою майнового характеру.

У відповідності до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, розмір судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів справи позивач просить стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 50 000,00 грн.

Із урахуванням наведеного, позивачу слід сплатити судовий збір за вимогу про відшкодування моральної шкоди у розмірі 1211,20 грн.

Реквізити для перерахування судового збору:

Отримувач ГУК у м.Києві/Оболон.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку МФО 899998 ; рахунок отримувача UA0026006,

Код класифікації доходів бюджету 22030101,

Призначення платежу судовий збір, за позовом ОСОБА_1

Оболонський районний суд міста Києва.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суд уважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст. 176, 177, 185 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя та відшкодування моральної шкоди - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви протягом десяти днів з дня отримання копії даної ували.

У разі невиконання ували суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Белоконна