Справа № 331/5688/25
Провадження № 2/331/3335/2025
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
03 жовтня 2025 року місто Запоріжжя
Суддя Олександрівського районного суду міста Запоріжжя Яцун О.О., в стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 ,до Територіальної громади міста Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області Носенко Юлія Анатоліївна, про встановлення факту родинних відносин,
30 вересня 2025 року до Олександрівського районного суду міста Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 ,яка діє на підставі ордеру на надання правничої допомоги серії АР № 1267190 від 26 вересня 2025 року, до Територіальної громади міста Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області Носенко Юлія Анатоліївна, про встановлення факту родинних відносин. У позовній заяві позивач просить суд встановити факт родинних відносин між нею, ОСОБА_1 , і ОСОБА_3 , а саме, що ОСОБА_1 є троюрідною онукою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Обгрунтовуючи підстави звернення до суду із зазначеним позовом, позивач зазначила у позовній заяві, що вона є єдиним спадкоємцем за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 троюрідної баби - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (п`ята черга - шоста ступінь споріднення). У визначений законом строк позивач заявила про свої спадкові права на відповідне майно - на квартиру АДРЕСА_1 , однак через відсутність у позивача доказів родинних відносин із померлою ОСОБА_3 , позивач отримала відмову нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Так, у документах, що були надані на підтвердження родинних відносин, наявні розбіжності в написанні імені прадіда позивача, рідного дядька спадкодавця Перерви «Иоанн» ОСОБА_4 в актовому записі про його народження, яке не співпадає з зазначеним його ім`ям « ОСОБА_5 » (як батька дитини) та його похідних по батькові дитини в актовому записі про народження його доньки ОСОБА_6 (баба позивача, двоюрідна сестра спадкодавця), а також розбіжності в написанні імені баби позивача, двоюрідної сестри спадкодавця ОСОБА_7 в актовому записі про її народження, яке не співпадає з зазначеним її ім`ям « ОСОБА_8 » в актовому записі про шлюб з ОСОБА_9 від 15.02.1953 року, яка після реєстрації шлюбу змінила прізвище на шлюбне « ОСОБА_10 », тобто відсутністю відповідних документів на підтвердження родинних відносин між позивачем та спадкодавцем, а саме, що ОСОБА_1 є троюрідною онукою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Разом із позовною заявоюпозивачем було подано письмове клопотання про витребування доказів, а саме:
про витребування уприватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Носенко Юлії Анатоліївни копії спадкової справи № 35/2024, заведеної 11.03.2024 року приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Носенко Юлією Анатоліївною після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , завіреної належним чином;
про витребування у Департаменту адміністративних послуг Запорізької міської ради відомостей про зареєстроване місце проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: місто Нікополь, Дніпропетровська область, останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_2 , із зазначенням осіб (за наявності), які були зареєстровані разом з ОСОБА_3 , на день її смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ;
відомостей про зареєстроване місце проживання позивача ОСОБА_11 (з 19.08.2006 року уклала шлюб та змінила прізвище ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце народження: місто Нікополь, Дніпропетровська область, в період з 01.01.2006 року по ІНФОРМАЦІЯ_6 , а саме, чи була вказана особа зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 , із зазначенням осіб (за наявності), які були зареєстровані разом з нею.
Також було заявлено клопотання про витребування у Товариства з обмеженою відповідальністю «Запорізьке міжміське бюро технічної інвентаризації» відомостей щодо зареєстрованого права власності на квартиру АДРЕСА_1 , на підставі матеріалів інвентаризаційної справи, а саме: за якою особою, на підставі якого правовстановлюючого документу та коли було зареєстровано право власності на вказану квартиру, а також надання належним чином засвідченої копії правовстановлюючого документу, висновку про реєстрацію тощо.
Позивач також просить витребувати у Олександрівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Запоріжжі належним чином завірену копію актового запису про смерть ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дата смерті: ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце смерті: місто Запоріжжя.
Дослідившиподану позовну заяву та долучені до позовної заяви документи, прихожу до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.
Відповідно до пункту 5) частини 2 статті 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Згідно пункту 1) частини 1 статті 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Відповідно до статті 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Згідно статті 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. У п`яту чергу право на спадкування за законом одержують утриманці спадкодавця, які не були членами його сім`ї. Утриманцем вважається неповнолітня або непрацездатна особа, яка не була членом сім`ї спадкодавця, але не менш як п`ять років одержувала від нього матеріальну допомогу, що була для неї єдиним або основним джерелом засобів до існування.
Відповідно до п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» 5 від від 31 березня 1995 року, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у зв`язку із втратою годувальника.
Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Згідно п. 3.1 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року, якщо нотаріусом обгрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.
Аналогічну позицію викладено Верховним Судом України в абз.2 п.2 постанови Пленуму «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року.
Відповідно до пунктів 4), 5) частини 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Так, позивач заявила вимогу про встановлення факту родинних відносин і щодо себе, і у завуальованій формі між померлою ОСОБА_3 і померлим прадідом позивача - ОСОБА_13 ; а також між померлою ОСОБА_3 і померлою бабою позивача ОСОБА_14 . За своєю юридичною природою - це є встановленням трьох різних фактів, причому двох фактів - між вже померлим особами, яке, по-перше, повинно бути оплачено окремим судовим збором у розмірі 1211,20 грн. за кожну вимогу, а, по-друге, фактично дублює вимоги щодо встановлення факту родинних відносин між позивачем та померлою, оскільки, в разі встановлення факту родинних відносин між нею та померлою, як троюрідною бабою і онукою, автоматично передбачається встановлення факту, що прадід позивача ОСОБА_13 є рідним дядьком померлої ОСОБА_3 ; а баба позивача ОСОБА_14 , у свою чергу, є двоюрідною сестроюОСОБА_3 .
Відповідно до п. 20 постанови Пленуму Верховного Суду України «Просудову практику у справах спадкування» № 7 від від 30 травня 2008 року, спадкування за законом здійснюється почергово. За відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття всіма спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують спадкоємці відповідної черги. Зокрема, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно.
Разом з тим, позивачем не надано жодного доказу на підтвердження наявності чи відсутності інших спадкоємців до майна померлої ОСОБА_3 .
За правилами частини 2 статті 83 ЦПК України, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.
Враховуючи вимоги процесуального законодавства, позивач зобов`язаний подати усі докази по справі разом із позовною заявою. Процесуальним законодавством встановлено чіткі рамки подачі доказів до суду, після чого суд не вправі приймати подані докази, оскільки буде порушено вимоги принципу змагальності.
Так, у постанові Верховного Суду від 16.12.2020 року по справі № 332/3299/13-ц вказано, що відповідно до вимог статті 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.
Отже, єдиний винятковий випадок, коли можливим є прийняття судом доказів з порушенням встановленого строку, це наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасне вчинення такої процесуальної дії, тягар доведення яких також покладений на учасника справи (у цьому випадку - позивача).
Крім того, згідно частини 1 статті 16 ЦПК України, сторони вживають заходів для досудового врегулювання спору за домовленістю між собою або у випадках, коли такі заходи є обов`язковими згідно із законом. Разом з цим, за нормою п. 6) ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.
Так, у позовній заяві зазначено, що відповідні заходи досудового врегулювання спору не вживались.
Отже, позовна заява не містить відомостей про те, чи зверталася позивач ОСОБА_1 до органів, зазначених у клопотанні про витребування доказів, з приводу отримання необхідних відомостей; а також позовна заява не містить причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.
Крім того, вказану позовну заяву подано до суду без дотримання вимог пункту 8) частини 3 статті 175 ЦПК України, якими встановлено, що позовна заява повинна містити: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.
Частиною 5 статті 177 ЦПК України визначено обов`язок позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Оглянувши додатки до позову, суддею встановлено, що письмові докази, які позивач додав до позовної заяви, на обґрунтування заявлених позовних вимог, а саме копія ухвали Олександрівського районного суду міста Запоріжжя від 08 липня 2025 року по справі № 331/3802/25, роздрукована з Єдиного державного реєстру судових рішень та є знеособлена, що позбавляє суд можливості встановити належність таких доказів. Також, копія листа з метричної книги Миколаївської церкви села Новопавлівка Катеринославского повіту Катеринославської губернії, доданої до архівної довідки № Д- 2996-3/0/217-24 від 08 листопада 2024 року, є неналежної якості, що позбавляє суд можливості ознайомитися із змістом цього доказу.
Крім того, до матеріалів позовної заяви не додано копію свідоцтва про укладення шлюбу 19.08.2006 року між позивачем ОСОБА_1 та ОСОБА_15 , на яке позивач посилається в обґрунтування своїх позовних вимог.
Таким чином, зазначені вище обставини перешкоджають відкриттю провадження у цивільній справі.
Відповідно до вимог частин 1, 2 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258, 260, 353 ЦПК України,
П О С Т А Н О В И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 ,до Територіальної громади міста Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області Носенко Юлія Анатоліївна, про встановлення факту родинних відносин, залишити без руху.
Надати позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем копії даної ухвали.
Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання нею вимог, викладених в ухвалі, позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачеві.
Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Яцун