Справа №705/4706/23
2/705/306/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2025 року м.Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Єщенко О.І.,

за участю:

секретаря судового засідання Щербакової Л.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , який поданий представником адвокатом Дарморос Катериною Олександрівною, до ОСОБА_2 про визнання правочину недійсним і застосування наслідків його недійсності,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебувають матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , який поданий представником адвокатом Дарморос Катериною Олександрівною, до ОСОБА_2 про визнання правочину недійсним і застосування наслідків його недійсності.

Разом із позовною заявою представником позивача заявлено клопотання про витребування доказів, в якому просив витребувати з Уманської районної військової державної адміністрації (, місцезнаходження: 20300, Черкаська область, м. Умань, пл. Соборності, 1) реєстраційну справу № 243 на земельну ділянку кадастровий номер :01:000:0172, для огляду в суді та долучення копій до матеріалів справи.

06.10.2023 у справі відкрито провадження та призначено підготовче засідання на 18.12.2023. Витребувано з Уманської районної військової державної адміністрації (, місцезнаходження: 20300, Черкаська область, м. Умань, пл. Соборності, 1) належним чином завірену копію реєстраційної справи № 243 на земельну ділянку кадастровий номер :01:000:0172.

22.04.2024 представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Дарморос К.О. подано до суду клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи. У клопотанні просила для проведення експертизи витребувати в Уманській районній військовій державній адміністрації оригінали реєстраційної справи номер 243 на земельну ділянку кадастровий номер :01:000:0172.

Ухвалою суду від 23.04.2024 клопотання представника позивача Дарморос Катерини Олександрівни про витребування доказів задоволено. Витребувано в Уманській районній військовій державній адміністрації (пл. Соборності, 1, м. Умань, Черкаська область): оригінали реєстраційної справи номер 243 на земельну ділянку кадастровий номер :01:000:0172.

У підготовче засідання 28.06.2024 позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Дарморос К.О. не з`явилися, 26.06.2024 від адвоката Дарморос К.О. надійшла заява, в якій вказала, що так як відповідач повідомив їй, що він на даний час ще перебуває на лікуванні і не може прибути на засідання, тому просила розгляд клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи від 22.04.2024 розглянути без їх участі. Підтверджуючі документи нададуть після лікування.

10.10.2024 у підготовче засідання позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Дарморос К.О. не з`явилися. Суд у підготовчому засіданні постановив відкласти засідання у зв`язку з неявкою позивача та його представника. Явку позивача та представника позивача визнати обов`язковою.

17.12.2024 у підготовче засідання позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Дарморос К.О. не з`явилися. Суд у підготовчому засіданні постановив відкласти засідання у зв`язку з неявкою позивача та його представника. Явку позивача та представника позивача визнати обов`язковою.

У підготовчі засідання, призначені на 19.05.2025 та на 17.08.2025, позивач ОСОБА_1 не з`явився, хоча його явка була визнана обов`язковою. Також у засіданні головуючою було наголошено представнику позивача про обов`язкову явку Кривоноса О.О., у разі неявки останнього суд буде вирішувати питання про залишення позову без розгляду.

10.11.2025 позивач Кривонос О.О. у підготовче засідання не з`явився, письмово подав заяву від 10.11.2025, в якій просив розгляд справи перенести на іншу дату та час, тому що 10.11.2025 о 12 год. 30 хв. буде приймати участь в іншій справі в якості заявника (обвинуваченого) щодо розгляду його заяви про відвід судді (головуюча суддя Гудзенко В.Л.).

У підготовче засідання 10.11.2025 представник позивача адвокат Дарморос К.О. не з`явилася, будь-яких заяв не подавала.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник адвокат Кецкало В.В. не з`явилися, у матеріалах справи наявна заява представника відповідача, в якій він просив розглядати справу без участі відповідача та представника відповідача.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, суд зазначає таке.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зі змісту вказаних норм слідує, що умовою залишення позовної заяви без розгляду є саме повторна неявка як у підготовче засідання, так і в судове засідання належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 22.09.2021 у справі № 465/205/17, від 28.10.2021 у справі № 465/6555/16-ц.

Системний аналіз п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України та положень ст. 223 цього Кодексу свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 30.06.2022 у справі № 461/1190/21, від 09.11.2023 у справі № 753/114/22, від 14.02.2024 у справі № 752/5040/19.

Такі наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Відповідно, навіть за наявності доказів поважності причин неявки позивача суд повинен залишити позовну заяву без розгляду. Вказана норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи (постанова Верховного Суду від 14.07.2022 у справі № 295/13823/14-ц).

Як свідчать матеріали справи позивач є обізнаним з матеріалами справи та у справі наявне клопотання його представника адвоката Дарморос К.О. про призначена судово-почеркознавчої експертизи.

Про необхідність явки до суду з метою відібрання судом умовно-вільних зразків підписів позивача, останній також був обізнаний.

Проте, знаючи про необхідність надання матеріалів з метою проведення експертизи, зокрема, безпосереднього відібрання його зразків підпису у суді, як сторони у справі, яка наполягала на здійсненні такого дослідження, позивач протягом тривалого часу не з`являється у підготовчі засідання, хоча судом вживалися заходи у реалізації позивачем його прав та забезпечення останнього явки до суду.

Доказів того, що позивач має поважні причини неявки до суду, матеріали справи не містять.

З огляду на викладене вище, суд вбачає, що дії та процесуальна поведінка позивача, у розумінні вимог ст. ст. 43,44 ЦПК України є свідченням зловживанням правом з боку позивача, а подана заява від 10.11.2025 про відкладення справи, направлена на затягування розгляду справи у суді.

Під зловживанням процесуальними правами слід розуміти особливу форму цивільного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників цивільного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав.

Отже, з огляду на те, що позивачем було допущено неодноразову повторність неявки в засідання, у суду наявні підстави для залишення позову без розгляду.

За змістом ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, з`являтися в судове засідання за викликом суду, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України встановлено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторн не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зазначені норми ЦПК України встановлюють обов`язок з`являтися в засідання саме позивача, незалежно від можливості явки його представника. Позивач є самостійною процесуальною особою в цивільній справі.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У даному випадку, з урахуванням предмету та підстав позову, беручи до уваги тривалість провадження у справі та процесуальну поведінку позивача, суд констатує факт ігнорування позивачем виклику до суду.

Так, із матеріалів справи вбачається, що протягом усього часу її перебування у провадженні суду, починаючи з вересня 2023 року, позивач ОСОБА_1 неодноразово не з?являвся в засідання.

Вказане свідчить про протиправне, недобросовісне та неналежне використання позивачем своїх процесуальних прав. Такі дії зовні відповідають вимогам законодавства, але здійснюються з метою затягування справи або досягнення іншої недобросовісної мети.

Відповідно до частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Феномен зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб?єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб?єктивних прав. Суб?єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб?єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб?єктивного процесуального права.

Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

З урахуванням вищевикладеного, суд вбачає підстави для залишення позову ОСОБА_1 , який поданий представником адвокатом Дарморос Катериною Олександрівною, до ОСОБА_2 про визнання правочину недійсним і застосування наслідків його недійсності без розгляду.

Керуючись ст. ст. 43, 44, 257 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , який поданий представником адвокатом Дарморос Катериною Олександрівною, до ОСОБА_2 про визнання правочину недійсним і застосування наслідків його недійсності залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею, але може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Суддя О.І.Єщенко