Справа № 495/4291/25
№ провадження 2/495/2584/2025
УХВАЛА

Про часткове задоволення клопотання

"11" листопада 2025 р. м. Білгород-Дністровський

Білгород Дністровський міськрайонний суд Одеської області,

у складі головуючого одноособово судді Прийомової О.Ю.,

за участю секретаря Тюпи Є.С.

особисто відповідача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білгород Дністровському Одеської області клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та виклик свідків для допиту в судовому засіданні по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,

представника позивача - Клімінченко Є.В.

представника відповідача - ОСОБА_3

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

26 червня 2025 року до суду надійшло клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та виклик свідків для допиту в судовому засіданні.

Клопотання обгрунтовано тим, що предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої перевищує тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Також зазначає, що автомобіль марки ВАЗ 21063, 1989 року випуску, з об`ємом двигуна 1300 см. куб., причеп Лідер 810080, 2017 року випуску, автомобіль VOLKSWAGEN TRANSPORTER, 1998 року випуску, куплені за спільні кошти ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та оформлені на відповідача, при чому позивач жодним чином не приймав участі в купівлі та в подальшому в обслуговуванні, ремонті даних транспортних засобів.

Водночас, ОСОБА_6 володіє інформацією про джерела доходу позивача, відповідача та його батьків, які і придбали за власні кошти транспортні засоби відповідачу.

Враховуючи викладене, вважає, що наявні підстави для призначення розгляду справи в порядку загального провадження та виклику в судове засідання свідків: ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 .

07 жовтня 2025 року до суду від представника позивача надійшли заперечення щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження, які мотивовані тим, що клопотання представника відповідача є необгрунтованим та не містить жодного посилання на ст. 247 ЦПК України.

У судовому засіданні представник відповідача наполягав на задоволенні свого клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та виклик свідків для допиту в судовому засіданні.

Представник позивача проти задоволення клопотання заперечував, з огляду на його необгрунтованість.

Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 1 ст.277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 4 ст.277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Відповідно до статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст.19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду, зокрема, малозначних справ.

Згідно ч. 6 ст.19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги непов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також статтею 274 ЦПК України визначено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.

Матеріалами справи встановлено, що позивач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_2 з позовом, у якому просить суд здійснити поділ майна подружжя.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 17 червня 2025 року по справі відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У той же час, частиною 7 статті 277 ЦПК України передбачено, що частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Враховуючи викладене, з огляду на те, що справа не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, предметом позову є поділ спільного майна подружжя, ціна позову не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з урахуванням того, що представник відповідача не навів переконливих аргументів в обґрунтування необхідності розгляду справи за правилами загального позовного провадження, суд приходить до висновку, що клопотання представника відповідача в цій частині задоволенню не підлягає.

Втім, досліджуючи питання про виклик у судове засідання свідків, суд зважає на наступне.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Учасники справи мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці данні встановлюються, зокрема показаннями свідків.

Відповідно до ст. 91 ЦПК України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи.

У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

Враховуючи викладене, суд вважає, що для повного та всебічного розгляду справи, її правильного вирішення, дійсно необхідно викликати та допитати у судовому засіданні свідків: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ; ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 .

Керуючись ст.ст. 76, 91, 189, 197, 198, 200, 258, 260 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та виклик свідків для допиту в судовому засіданні по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя - задовольнити частково.

Викликати та допитати в судовому засіданні в якості свідків:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ;

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ;

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 .

В іншій частині в задоволенні клопотання - відмовити.

Суд попереджає свідків про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складений 17 листопада 2025 року.

Суддя: