Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/9544/25
Провадження № 2-во/357/186/25
У Х В А Л А

іменем України

"12" листопада 2025 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Орєхова О. І. ,

за участі секретаря Кича М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні без участі сторін в залі суду № 2 в м. Біла Церква заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» про виправлення описки в рішенні суду від 22 жовтня 2025 року по цивільній справі № 357/9544/25, -

В С Т А Н О В И В:

В жовтні 2025 року уповноважений представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» Марія Козачок через систему «Електронний суд» звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з заявою про виправлення описки в рішенні суду від 22 жовтня 2025 року по цивільній справі № 357/9544/25. В обґрунтування заяви зазначила, що 22 жовтня 2025 року суд ухвалив рішення у справі № 357/9544/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, яким позовні вимоги ТОВ «Бізнес Позика» були задоволені. Однак по тексту судового рішення та у резолютивній частині зазначеного рішення були допущені описки, а саме зазначено неправильний розмір судового збору, який був сплачений позивачем за подання позовної заяви та який підлягає стягненню з відповідача. Зокрема в резолютивній частині зазначено: «Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» заборгованість за Договором № 480697-КС-001 про надання кредиту від 16.11.2023 у загальному розмірі 279 693,30 гривень та судовий збір в сумі 2 422,40 гривень, загалом 282 115,70 (двісті вісімдесят дві тисячі сто п`ятнадцять гривень сімдесят копійок)». При цьому, як вбачається з матеріалів справи, позивачем за подання позовної заяви було сплачено судовий збір у розмірі 3356,32 грн, який підлягає стягненню з відповідача. Просила постановити ухвалу, якою виправити описку по тексту та у резолютивній частині рішення у справі № 357/9544/25 від 22.10.2025 за позовом ТОВ «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 , та вказати по тексту та у резолютивній частині рішення правильний розмір судового збору, який був сплачений позивачем за подання позовної заяви та який підлягає стягненню з відповідача.

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду.

Протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 29 жовтня 2025 року головуючим суддею по справі було визначено суддю Орєхова О.І.

Заява з матеріалами цивільної справи № 357/9544/25 провадження № 2/357/4434/25, згідно контрольного журналу судових справ і матеріалів переданих для розгляду суду, отримана суддею для розгляду 03 листопада 2025 року.

Згідно ч. 3 ст. 269 ЦПК України заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки без повідомлення учасників справи, оскільки не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки вирішення питання про виправлення описки вирішувалося без повідомлення учасників справи, то у відповідності до вимог статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Оглянувши матеріали справи № 357/9544/25, вивчивши заяву з додатками, суд дійшов висновку, що заява про виправлення описки в судовому рішенні задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом встановлено, що в провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебувала цивільна справа 357/9544/25 провадження № 2/357/4434/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 22 жовтня 2025 року позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 корить Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» заборгованість за Договором № 480697-КС-001 про надання кредиту від 16.11.2023 у загальному розмірі 279 693,30 гривень та судовий збір в сумі 2 422,40 гривень, загалом 282 115,70 гривень ( двісті вісімдесят дві тисячі сто п`ятнадцять гривень сімдесят копійок ) (а.с. 187-202).

Звертаючись до суду з заявою про виправлення описки, заявник зазначила, що по тексту вищевказаного судового рішення та у його резолютивній частині вказано неправильний розмір судового збору, який був сплачений позивачем за подання позовної заяви та який підлягає стягненню з відповідача, а саме «2422,40 гривень» замість правильного «3356,32 гривень».

З матеріалів цивільної справи вбачається, що позивачем при зверненні до суду з даним позовом дійсно було сплачено судовий збір у розмірі 3356,32 гривень, що підтверджується платіжною інструкцією № 8460 від 17.06.2025 (а.с. 20), а тому, оскільки позовні вимоги позивача були задоволені, у відповідності до вимог статті 141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь позивача підлягав судовий збір у розмірі понесеному позивачем при зверненні до суду, а саме 3356,32 гривень.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.

Описки й очевидні арифметичні помилки у судових рішеннях не можна вважати процесуальними порушеннями, тому їх виправлення не потребує оскарження і перегляду судового рішення судом вищої інстанції.

В постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справ і№ 300/765/15-ц вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності».

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 800/520/16 (провадження № 11-684сап18) та постанові Верховного Суду від 03 грудня 2020 року у справі № 804/5600/16.

Виходячи з позиції Верховного Суду, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Згідго ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, описка у розумінні статті 269 ЦПК України - це випадкова помилка у рішенні, допущена при його викладенні. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або виправляє помилки, які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення). Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для внесення виправлень у судове рішення, суддя дійшов висновку, що невірне зазначення розміру судового збору у мотивувальній та резолютивній частинах заочного рішення суду від 22 жовтня 2025 по цивільній справі № 357/9544/25 не є технічною арифметичною помилкою, яка впливає на зміст судового рішення, а фактично є зміною мотивувальної та резолютивної частини рішення суду, а тому вимагає ухвалення додаткового рішення по справі.

З огляду на викладене, заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» про виправлення описки в рішенні суду від 22 жовтня 2025 року по цивільній справі № 357/9544/25 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 259-261, 269, 352-353 ЦПК України, постанова Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» про виправлення описки в рішенні суду від 22 жовтня 2025 року по цивільній справі № 357/9544/25, відмовити.

Ухвалу суду направити учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Повний текст ухвали складено 12 листопада 2025 року.

Суддя О. І. Орєхов