УХВАЛА

13 листопада 2025 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Федчишена Т. Ю., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Органу опіки та піклування в особі Приморської районної адміністрації Одеської міської ради, про зобов`язання не чинити перешкоди у вихованні та спілкуванні з дітьми, визначення способів участі у вихованні дітей та спілкуванні з ними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИЛА:

До Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Органу опіки та піклування в особі Приморської районної адміністрації Одеської міської ради, про зобов`язання не чинити перешкоди у вихованні та спілкуванні з дітьми, визначення способів участі у вихованні дітей та спілкуванні з ними та зобов`язання вчинити певні дії.

Під час вивчення матеріалів указаної позовної заяви судом встановлено її невідповідність вимогам цивільного процесуального законодавства з огляду на таке.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте, у порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України відповідача ОСОБА_3 , при цьому зазначено лише її місце проживання та номер засобів телефонного зв`язку.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Однак, суд позбавлений можливості виконати вимоги закону та перевірити реєстрацію місця проживання та інші персональні дані, що містяться в реєстрі територіальної громади/Єдиному державному демографічному реєстрі (ст. 16 Закону України Про захист персональних даних) та ідентифікувати особу, до якої пред`явлено позов, оскільки у позовній заяві відсутні дані, що ідентифікують особу відповідача (серія та номер паспорта, РНКОПП).

Такі недоліки є суттєвими і за їхньої наявності справа не може бути вирішена з дотриманням вимог законодавства.

Такий висновок узгоджується з висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 08 листопада 2023 року у справі № 120/969/23.

Крім того, відповідно до п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно із ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Частинами 4 та 5 ст. 19 СК України передбачено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Крім того, відповідно до ст.15 Закону України «Про охорону дитинства» у разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини. Рішення органів опіки та піклування з цих питань можуть бути оскаржені до суду у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ст.158 та ст.159 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Правовий висновок щодо обов`язковості подання висновку органу опіки та піклування при розгляді судом спорів цієї категорії, а також про необхідність попереднього звернення до органу опіки та піклування для вирішення спору міститься у постанові Верховного Суду від 17.01.2019 року у справі № 638/18531/16-ц.

Проте, позовна заява не містить відомостей щодо звернення ОСОБА_4 до органу опіки та піклування про визначення способів його участі у вихованні дітей та спілкуванні з ними, прийняття органом опіки та піклування відповідного рішення.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Згідно із ч. 1 ст. 4 цього Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. п. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2025 року встановлено у розмірі 3 028 гривень.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Зі змісту позовної заяви слідує, що вона подана одночасно двома позивачами, а саме: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Отже, сплаті кожним позивачем підлягає судовий збір пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Зі змісту позовної заяви слідує, що ОСОБА_1 заявлено шість вимог немайнового характеру, а саме про: зобов`язання ОСОБА_3 не перешкоджати зустрічам і спілкуванню батька ОСОБА_1 у вихованні малолітніх синів ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визначення способів участі ОСОБА_1 у вихованні малолітніх синів ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом встановлення зустрічей батька з синами та спілкування з ними відповідно графіку; зобов`язання ОСОБА_3 повідомляти батька дітей ОСОБА_1 та узгоджувати з ним зміну місця проживання та реєстрації малолітніх синів ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

До позовної заяви ОСОБА_1 долучено квитанцію до платіжної інструкції на переказ готівки про сплату судового збору у розмірі 1 211,50 грн, тому позивачу ОСОБА_1 слід доплатити судовий збір у сумі 6 055,70 грн (1 211,20 грн х 6 1 211,50 грн) та надати суду докази на підтвердження сплати судового збору.

Також зі змісту позовної заяви слідує, що ОСОБА_2 заявлено чотири позовні вимоги немайнового характеру, а саме про: зобов`язання ОСОБА_3 не перешкоджати її зустрічам і спілкуванню з малолітніми онуками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визначення способів участі ОСОБА_2 у вихованні та спілкуванні з онуками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 відповідно графіку.

До позовної заяви ОСОБА_2 долучено квитанцію до платіжної інструкції на переказ готівки про сплату судового збору у розмірі 1 211,50 грн, тому їй слід доплатити судовий збір у сумі 3 633,30 грн (1 211,20 грн х 4 1 211,50 грн) та надати суду докази на підтвердження сплати судового збору.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Проте усупереч указаній процесуальній нормі позивачами до позовної заяви не додано її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

При цьому долучення позивачами до позовної заяви квитанцій про оплату поштових послуг з направлення кореспонденції відповідачу та третій особі не свідчить про належне виконання вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України.

Відтак, позивачам слід також надати копії позову та копії всіх документів, що додані ними до позовної заяви відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 слід залишити без руху та встановити позивачам строк для усунення вищевказаних недоліків поданої позовної заяви.

Реквізити суду на оплату судового збору:

Отримувач коштів ГУК в Од.обл./Приморський р-н/22030101 Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526 Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.) Код банку отримувача (МФО) 899998 Рахунок отримувача UA0015758 Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Органу опіки та піклування в особі Приморської районної адміністрації Одеської міської ради, про зобов`язання не чинити перешкоди у вихованні та спілкуванні з дітьми, визначення способів участі у вихованні дітей та спілкуванні з ними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачам десятиденний строк з дня отримання копії ухвали суду для усунення недоліків поданої позовної заяви.

У разі неусунення зазначених недоліків у встановлений строк позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Тетяна ФЕДЧИШЕНА