УХВАЛА

14 листопада 2025 року

м. Київ

справа № 705/2159/19

провадження № 61-13491вд25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Черняк Ю. В. розглянув заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , про відвід суддів Верховного Суду Коротуна Вадима Михайловича, Червинської Марини Євгенівни від участі в розгляді справи за скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , на бездіяльність начальника Уманського відділу державної виконавчої служби у м. Умані та Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ),

ВСТАНОВИВ:

28 жовтня 2025 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Шполянського районного суду Черкаської області від 18 серпня 2025 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 21 жовтня 2025 року.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 жовтня 2025 року справу призначено судді-доповідачеві Коротуну В. М., судді, які входять до складу колегії: Коротенко Є. В., Червинська М. Є.

04 листопада 2025 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2, звернулася до Верховного Суду із заявою про відвід колегії суддів Верховного Суду: Коротуна В. М., Коротенка Є. В., Червинської М. Є.

Ухвалою Верховного Суду від 10 листопада 2025 року заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2, про відвід колегії суддів Верховного Суду: Коротуна В. М., Коротенка Є. В., Червинської М. Є., задоволено частково.

Відведено суддю Верховного Суду Коротенка Є. В. від участі у розгляді

справи № 705/2159/19, а справу передано для проведення повторного автоматизованого перерозподілу й заміни судді Коротенка Є. В.

Визнано необґрунтованим заявлений представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , відвід суддів Верховного Суду Коротуна В. М., Червинської М. Є. у розгляді справи № 705/2159/19.

Заяву про відвід суддів Верховного Суду Коротуна В. М., Червинської М. Є. передано на автоматизований розподіл іншому судді для вирішення питання про відвід суддів у порядку, визначеному статтею 33 ЦПК України.

Автоматизованою системою документообігу суду 12 листопада 2025 року визначено суддюЧерняк Ю. В. для розгляду заявипредставника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , про відвід суддів Верховного Суду Коротуна В. М., Червинської М. Є. від участі у розгляді цієї справи за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Шполянського районного суду Черкаської області від 18 серпня 2025 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 21 жовтня 2025 року.

Обґрунтовуючи заяву про відвід суддів, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , зазначила, що ухвалою Верхового Суду від 08 жовтня 2025 року відкрито касаційне провадження (61-12087ск25) у справі за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Шполянського районного суду Черкаської області від 23 липня 2025 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 23 вересня 2025 року. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 вересня 2025 року справу призначено судді-доповідачеві Сердюку В. В., судді, які входять до складу колегії: Карпенко С. О, Фаловська І. М. Вважає, що при визначенні складу суду порушено принцип незмінності, передбачений частиною одинадцятою статті 33 ЦПК України.

Крім того, ухвалою Верховного Суду від 19 травня 2025 року задоволено заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Верховного Суду: Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Тітова М. Ю., від участі у розгляді справи № 705/2159/19.

Відведено суддів Верховного Суду Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Тітова М. Ю. від розгляду справи № 705/2159/19 за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Центр-Монтаж-Енерго» про стягнення заробітної плати, визнання незаконними та скасування наказів, визнання протиправним звільнення та поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, за касаційною скаргою Приватного підприємства «Центр-Монтаж-Енерго» на постанову Черкаського апеляційного суду від 15 січня 2025 року.

Зазначені обставини викликали у заявника сумніви у неупередженості суддів.

Вивчивши матеріали касаційного провадження, вважаю, що підстави для задоволення заяви про відвід суддів Верховного Суду Коротуна В. М., Червинської М. Є. відсутні, з огляду на таке.

ЦПК України чітко визначає підстави для відводу судді.

У частині першій статті 36 ЦПК України зазначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно зі статтею 37 ЦПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Основною метою інституту відводу (самовідводу) судді є гарантування безсторонності та незалежності суду, - зокрема, запобігання упередженості судді (суддів) під час розгляду і вирішення справи.

Принцип незалежності, безсторонності і неупередженості суду при розгляді і вирішенні цивільних справ визначено Конституцією України (частина перша статті 129), Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (частина перша статті 6) та ЦПК України (стаття 2).

Відповідно до частини четвертої статті 10 ЦПК України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок застосовувати під час розгляду справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

ЄСПЛ зазначає, що у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають відносини, які розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. У випадку ж самовідводу сам суддя повинен бути переконаним, що є достатньо фактів, які свідчать про його безсторонність. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя не є безстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року в справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), заява № 33949/02).

Також ЄСПЛ сформулював висновок про те, що наявність безсторонності для цілей частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу. Щодо суб`єктивного критерію, то презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного. Згідно ж з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Це означає, що під час з`ясування питання про те, чи існують законні підстави для побоювання щодо відсутності безсторонності у певного судді, позиція заявника має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути ці побоювання об`єктивно виправдані (рішення ЄСПЛ від 24 травня 1989 року у справі «Гаусшильдт проти Данії» (Hauschildt v. Denmark), заява № 10486/83).

Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , не навела жодних обставин, які б свідчили про упередженість суддів Коротуна В. М. і Червинської М. Є. під час розгляду її скарги у справі № 705/2159/19 у контексті статей 36, 37 ЦПК України. Отже, з точки зору об'єктивного критерію, заява ОСОБА_1 не містить підстав для відводу вказаних суддів.

Оцінюючи, чи наявні підстави для відводу суддів за суб`єктивним критерієм, Верховний Суд констатує, що не встановлено будь-яких підстав стверджувати, що судді Коротун В. М., Червинська М. Є. мають чи виявляють особисту упередженість під час розгляду цієї справи.

У частині восьмій статті 40 ЦПК України передбачено, що суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу (частина одинадцята статті 40 ЦПК України).

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що відсутні підстави для задоволення заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2, про відвід суддів Верховного Суду Коротуна В. М., Червинської М. Є. від участі в розгляді її касаційної скарги, оскільки доводи заявника про те, що існують обставини, які вказують на упередженість та необ`єктивність суддів Верховного Суду нічим не підтверджено.

Керуючись статтями 36, 40 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , про відвід суддів Верховного Суду Коротуна Вадима Михайловича, Червинської Марини Євгенівнивід участі в розгляді справи за скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , на бездіяльність начальника Уманського відділу державної виконавчої служби у м. Умані та Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. В. Черняк