Справа 688/1254/25
№ 2/688/676/25
Рішення

Іменем України

12 листопада 2025 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області

у складі: головуючого - судді Цідик А.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Кілікевич І.П.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі засідань у м. Шепетівка цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , за участі третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Шепетівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання батьківства та внесення змін до актових записів про народження дітей,

встановив:

1.Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , за участі третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Шепетівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання батьківства та внесення змін до актових записів про народження дітей, посилаючись на те, що позивач та відповідач в період часу з 2016 року по 2022 рік проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу. Під час спільного проживання в них народилися діти: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Оскільки відповідачка хотіла отримувати матеріальну допомогу, як одинока мати, то вона зареєструвала факт народження дітей без згоди позивача. Відомості про батька у свідоцтвах про народження було записано зі слів матері відповідно до ст. 135 Сімейного кодексу України.

На теперішній час позивач мобілізований до ЗСУ, але йому стало відомо, шо відповідачка зловживає спиртними напоями, неналежним чином піклується про дітей, більше того діти вилучалися у відповідачки службою у справах дітей, але на даний час повернуті та знову проживають з відповідачкою. В зв`язку з цим позивач стурбований подальшою долею дітей, має бажання піклуватися про них, проте відповідач не бажає йти на контакт та перешкоджає спілкуванню з дітьми, а оскільки його батьківство не підтверджене, він позбавлений такої можливості.

Оскільки відповідачка відмовляється вирішити спір в позасудовому порядку, а позивач бажає визнати у встановленому законом порядку своє батьківство, то він змушений звернутися до суду з даним позовом.

Просив визнати його батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та внести записи про ОСОБА_2 як батька в актові записи № 525 від 12.12.2017 про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складеного Шепетівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області, № 490 від 19.12.2019 про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , складеного Шепетівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області, № 158 від 07.05.2021 про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , складеного Шепетівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), а також стягнути судові витрати.

Позивач у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, зазначених у позовній заяві.

Відповідач у судове засідання не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, відзив на позов не подавала.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Шепетівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) у судове засідання не з`явилася, направила суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

2.Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 03.04.2025 постановлено про прийняття позовної заяви до розгляду, відкриття загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 05.05.2025, за клопотанням представника позивача витребувано у Шепетівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) копії витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

11.04.2025 до суду надійшли копії витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

02.05.2025 представник позивача надіслав до суду уточнену позовну заяву та уточнене клопотання про призначення експертизи з уточненими анкетними даними дітей.

05.05.2025 підготовче судове засідання відкладено на 22.05.2025 за клопотанням відповідача 22.05.2025 підготовче судове засідання відкладено на 04.06.2025 у зв`язку із зайнятістю судді у іншому провадженні.

Ухвалою суду від 04.06.2025 за клопотанням представника позивача у справі призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, провадження у справі на час проведення експертизи зупинено. 23.06.2025 до суду надійшло повідомлення від Київського міського бюро судово-медичної експертизи про дату проведення відбору зразків крові для проведення експертизи. 15.07.2025 до суду надійшло повідомлення від Київського міського бюро судово-медичної експертизи про те, що 11.07.2025 відповідач з дітьми для відбору зразків крові не з`явилися, повідомлено про наступну дату проведення відбору зразків крові для проведення експертизи. 05.08.2025 до суду надійшло повідомлення від Київського міського бюро судово-медичної експертизи про те, що відповідач з дітьми повторно не з`явилися для відбору зразків крові, не повідомила про причини неявки, позивач 01.08.2025 з`явився, на підставі того, що зразки крові не було відібрано для проведення експертизи, ухвалу суду від 04.06.2025 було повернуто без виконання.

Ухвалою суду від 01.09.2025 поновлено провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 18.09.2025, яке відкладено на 29.09.2025 у зв`язку з неявкою сторін. 29.09.2025 підготовче судове засідання відкладено на 08.10.2025 у зв`язку із зайнятістю судді у іншому провадженні. Ухвалою суду від 08.10.2025 підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до судового розгляду на 05.11.2025.

3.Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Між сторонами виникли правовідносини щодо визначення походження дитини, які регулюються нормами Сімейного кодексу України (далі СК України).

Судом встановлено, що ОСОБА_3 є матір`ю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копіями витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №8 від 10.04.2025, №2 від 10.04.2025, №2 від 10.04.2025.

Відомості про батька ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 - ОСОБА_7 записані відповідно до положень частини першої статті 135 СК України, зі слів матері ОСОБА_3 .

Відомості про батька ОСОБА_7 співпадають з ім`ям та по батькові позивача.

ОСОБА_3 05.05.2025 у підготовчому судовому засіданні позовні вимоги не визнала, зазначила, що позивач є батьком її дітей, проте визнання батьківства йому необхідно для звільнення з військової служби.

Ухвалою суду 04.06.2025 у справі призначалася судова молекулярно-генетична експертиза, проте ухвала суду повернута без виконання експертною установою, оскільки відповідач двічі не з`являлася для проведення експертизи.

4.Норми права, які застосував суд.

Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. При регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини.

Дитина має право знати своїх батьків і право на їх піклування (стаття 7 Конвенції про права дитини).

Згідно з частинами другою, восьмою, дев`ятою статті 7 СК України сімейні відносини можуть бути врегульовані за домовленістю (договором) між їх учасниками. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.

Щаслива сім`я, як правило, не має потреби в тому, щоб закон втручався у її справи.

Статтею 121 СК України встановлено, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

Згідно із статтею 125 СК України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини або за рішенням суду.

Відповідно до частини першої статті 126 СК України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Частиною першою статті 135 СК України передбачено, що при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою.

Відповідно до статті 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу.

Тобто передумовою звернення до суду із заявою про встановлення на підставі статті 128 СК України факту батьківства є запис про батька дитини у книзі записів народжень за вказівкою матері.

У пункті 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам роз`яснено, що рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах реєстрації актів цивільного стану (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено).

Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням того, що жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

У постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 591/6441/14-ц зазначено, що СК України не визначає особливостей предмету доказування у цій категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі частини другої статті 128 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи. Для встановлення батьківства правове значення мають фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особою батьківства. Підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи.

Висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (постанова Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 478/690/18, провадження № 61-18333св19)

5.Оцінка суду.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити з огляду на таке.

Обов`язок з доказування потрібно розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Верховний Суд неодноразово наголошував щодо необхідності застосування стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зазначений принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним ніж протилежний.

У разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні (стаття 109 ЦПК України).

Водночас, неявка особи, яка бере участь у справі, на експертизу або ухилення цієї особи від подання експертам необхідних матеріалів, якщо без цього провести експертизу неможливо, не є безумовною підставою для визнання чи відмови у визнанні судом факту, для з`ясування якого була призначена експертиза. Це питання вирішується судом у кожному конкретному випадку залежно від того, яка сторона, через які причини не з`явилася на експертизу або не подала експертам необхідних матеріалів, а також яке значення має для неї висновок експерта, беручи до уваги всі докази, що є у справі в їх сукупності.

Суд вжив усіх необхідних заходів для повідомлення відповідача про час і місце проведення експертизи.

Ухвала суду про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи та повідомлення експерта про виклик надсилалися відповідачу за місцем її проживання через територіальну громаду шляхом вручення. Копію ухвали відповідач отримала особисто 16.06.2025, що підтверджується розпискою, яка була повернута до суду 18.06.2025. Повідомлення про проведення відбору зразків крові було вручено відповідачу 24.07.2025, що підтверджується розпискою, яка була повернута до суду 29.07.2025.

Незважаючи на процесуальні дії суду, ОСОБА_3 з дітьми жодного разу не з`явилася до експертної установи для забору біологічних зразків, що унеможливило проведення судової молекулярно-генетичної експертизи та не повідомила суд про причини не з`явлення.

Нез`явлення відповідача з дітьми до експертної установи для відібрання біологічних матеріалів для проведення судово-генетичної експертизи свідчить про її небажання отримати точні висновки щодо походження дітей на спростування доводів позивача про його батьківство.

Отже, відповідач ухилилася від участі в експертизі, хоча про наслідки такого ухилення їй було роз`яснено судом.

При вирішенні спору про визнання батьківства суд приділяє особливу увагу інтересам дітей, не ігноруючи при цьому інтереси імовірного біологічного батька.

Встановивши обізнаність відповідача про розгляд справи щодо визнання батьківства ОСОБА_2 щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що свідчить логічне усвідомлення значення для вирішення спору результатів генетичної експертизи, а також наслідків її неявки з дітьми для її проведення, не повідомлення причин неможливості такої явки, суд дійшов висновку про наявність підстав для застосування наслідків ухилення відповідача від явки для проведення експертизи, передбачених статтею 109 ЦПК України.

Отже, вказані обставини є підставою для визнання судом факту, для з`ясування якого була призначена експертиза визнання батьківства.

Також підлягає задоволенню позов в частині внесення змін до актових записів про народження дітей, в частині зазначення позивача батьком дітей.

6.Розподіл судових витрат.

Згідно із ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

При подачі позову позивачем сплачено судовий збір в сумі 968,96 грн, позов задоволено повністю, а тому з відповідача на користь позивача слід стягнути 968, 96 грн судового збору.

Керуючись ст.ст. 109, 141, 263-265 ЦПК України, ст. 128 СК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , за участі третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Шепетівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання батьківства та внесення змін до актових записів про народження дітей задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянина України, уродженця с. Наталівка Новоград-Волинського району Житомирської області, батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженця м. Шепетівка Хмельницької області.

Зобов`язати Шепетівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), внести зміни до актового запису про народження № 525 від 12.12.2017, складеного Шепетівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області, зазначивши в графі батько дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянин України, прізвище, ім`я та по батькові дитини, дату та місце народження залишити без змін.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянина України, уродженця с. Наталівка Новоград-Волинського району Житомирської області, батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженця м. Шепетівка Хмельницької області.

Зобов`язати Шепетівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), внести зміни до актового запису про народження № 490 від 19.12.2019, складеного Шепетівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області, зазначивши в графі батько дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянин України, прізвище, ім`я та по батькові дитини, дату та місце народження залишити без змін.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянина України, уродженця с. Наталівка Новоград-Волинського району Житомирської області, батьком ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженця м. Шепетівка Хмельницької області.

Зобов`язати Шепетівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), внести зміни до актового запису про народження № 158 від 07.05.2021, складеного Шепетівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), зазначивши в графі батько дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянин України, прізвище, ім`я та по батькові дитини, дату та місце народження залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 сплачений судовий збір в розмірі 968,96 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

На рішення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

позивач - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 );

відповідач - ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 );

третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Шепетівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (вул. Героїв Небесної Сотні, 46 м. Шепетівка Хмельницької області, ).

Суддя Алла ЦІДИК