Справа №:755/1185/25
Провадження №: 2/755/2674/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" листопада 2025 р. Дніпровський районний суд м. Києва, в складі головуючого судді Яровенко Н.О., розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Шинкаренко Сергій Олександрович про відвід судді, що подана в межах розгляду цивільної справи за позовом Публічного акціонерного товариства «Інтеграл-банк», від імені і в інтересах якого діє Фонд гарантування вкладів фізичних осіб до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди (збитків), заподіяної внаслідок кримінального правопорушення, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом Публічного акціонерного товариства «Інтеграл-банк», від імені і в інтересах якого діє Фонд гарантування вкладів фізичних осіб до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди (збитків), заподіяної внаслідок кримінального правопорушення.

До суду через підсистему «Електронний суд» 07.11.2025 року від відповідача ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Шинкаренко Сергій Олександрович, надійшла заява про відвід судді Яровенко Н.О., яка передана судді лише 11.11.2025 року. Заява обґрунтована наступним. Додаткова обставина, що викликає сумнів (обґрунтовану підозру) в упередженості судді Яровенко Н.О., з`явилась лише після 05.11.2025 р. саме в ході цього засідання суддя Яровенко Н.О. висловила свою позицію про те, кого на даний час вважає позивачем в справі - і це виявилась не та особа, яка звернулась до Суду з позовом та вказана в Ухвалі про відкриття провадження. Сумніви в неупередженості та об`єктивності судді Яровенко Н.О. викликає те, що починаючи з 01.07.2025р. відбуваються дії представників Фонду гарантування вкладів фізичних осіб направлені на те, щоб безпідставно підмінити особу, яка дійсно має статус «позивач» в цій справі, іншою особою - і суддя Яровенко Н.О. підтримує такі дії. Так, позивачем в цій справі є ПАТ «Інтеграл-банк»: саме ПАТ «Інтеграл-банк» зазначено в позовній заяві «позивачем». Позовна заява підписана особою уповноваженою представляти ПАТ «Інтеграл банк». Вимога заявлена на користь ПАТ «Інтеграл-банк». В ухвалі про відкриття провадження особою, яка звернулася з позовом («про відшкодування шкоди…») зазначено ПАТ «Інтеграл-банк». В електронній справі ЄСІТС позивачем зазначено ПАТ «Інтеграл-банк» (з зазначенням ідентифікатора ЄДРПОУ ПАТ «Інтеграл-банк»). В цій справі позивач ПАТ «Інтеграл-банк» (як юридична особа) бере участь: або через Фонд (як особу, уповноважену діяти від імені ПАТ«Інтеграл-банк» відповідно до закону) або через представника. При цьому, в цій справі процесуальний статус «учасника справи як позивача» - та носія відповідних процесуальних прав та обов`язків - належить виключно ПАТ «Інтеграл-банк». А представники ПАТ «Інтеграл-банк» чи особи, які діють від імені ПАТ «Інтеграл-банк» (зокрема і Фонд), самостійно не мають статусу «учасника справи як позивача» - і реалізовувати будь-які процесуальні права вони можуть не самовільно, а лише від імені позивача ПАТ «Інтеграл-банк». Але. 01.07.205р. представницею Фонду подано «Заяву-пояснення про презумпцію винуватості» не від імені ПАТ «Інтеграл-банк», а вже від імені Фонду. Суддя Яровенко Н.О. прийняла рішення долучити цю Заяву до матеріалів справи. Тобто, суддя Яровенко Н.О. долучила до матеріалів справи Заяву особи, яка не є учасником справи. (Бо учасником справи є ПАТ «Інтеграл-банк», а не особа, яка лише діє від його імені). 23.09.2025р. представницею Фонду знову подано «Заяву-заперечення проти позовної давності» не від імені ПАТ «Інтеграл-банк», а від імені Фонду. Суддя Яровенко Н.О. знову прийняла рішення долучити і цю Заяву до матеріалів справи. Тобто, суддя Яровенко Н.О. знову долучила до матеріалів справи Заяву особи, яка не є учасником справи. 16.09.2025р. представницею Фонду знову подано «Клопотання про долучення доказів» не від імені ПАТ «Інтеграл-банк», а від імені Фонду. В засіданні 23.09.2025р. суддя Яровенко Н.О. розглянула це Клопотання Фонду. При цьому в Ухвалі суддя Яровенко Н.О. зазначила: «… встановив: До суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача надійшло клопотання постановив: Клопотання представника позивача ». Тобто, суддя Яровенко Н.О. кваліфікувала як «позивача» вже не ПАТ «Інтеграл банк», а Фонд - так як Клопотання подано вже не від імені ПАТ «Інтеграл-банк», а від імені Фонду. 05.11.2025р. в засіданні на запитання представника Відповідача до представниць Позивача «Кого саме Ви представляєте - ПАТ «Інтеграл-банк» чи Фонд? (відповідь вони так і не надали)», - суддя Яровенко Н.О. відповіла за них, що вони представляють Фонд, так як позивачем в справі є Фонд. (Хоча насправді позивачем є ПАТ «Інтеграл-банк») Отже, Суддя Яровенко Н.О. в цій справі намагається підмінити дійсного позивача (особу, яка має процесуальний статус «позивач», - ПАТ «Інтеграл-банк») на іншу особу (яка лише має право діяти від імені ПАТ «Інтеграл-банк» і самостійного статусу «позивач» не має). При цьому, вбачається, що дії представниці Фонду та судді Яровенко Н.О. є узгодженими (якщо не прямою змовою, то взаємовигідними конклюдентними діями): одна подає заяви і клопотання вже від імені Фонду (як від «позивача»), а інша приймає їх і розглядає як подані від «позивача». Тим самим легалізуючи підміну особи в статусі «позивач» - з ПАТ «Інтеграл-банк» на Фонд. В чому інтерес судді ОСОБА_2 незаконно підміняти особу в статусі «позивач» в цій справі? В цій справі позов ПАТ «Інтеграл-банк» розглядається БЕЗ сплати судового збору. Не сплачено до бюджету 1059800грн. судового збору. У ПАТ «Інтеграл-банк» немає законних підстав не сплачувати судовий збір. (Бо належних доказів, які б давали можливість не сплачувати судовий збір, - а саме, вироку суду про визнання відповідача ОСОБА_1 винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, - не існує). Підміна особи в статусі «позивач» автоматично погіршує становище відповідача ОСОБА_1 . Так як спір між ПАТ «Інтеграл-банк» та ОСОБА_1 регулюється одними нормами права, а спір між Фондом та ОСОБА_1 регулюється зовсім іншими нормами права- Спір між ПАТ «Інтеграл-банк» та ОСОБА_1 - це спір щодо належного чи неналежного виконання трудових обов`язків ОСОБА_1 (як працівником) перед ПАТ «Інтеграл-банк» (як роботодавцем). Відповідно, до вирішення спору можуть і повинні застосовуватись норми КЗпП України. Зокрема: і наслідки пропуску встановлених КЗпП строків, 1 рік, звернення роботодавця з позовом до суду; і презумпція обов`язку доказування для роботодавця; і обмеження розміру відшкодування середньою заробітною платою тощо. А між Фондом і ОСОБА_1 трудових відносин не існувало. І підміна особи в статусі «позивач» погіршує процесуальне становище ОСОБА_1 . Тобто, суддя Яровенко Н.О. умисно погіршує процесуальне становище ОСОБА_1 - створюючи привілеї для ПАТ «Інтеграл-банк». Суддя Яровенко Н.О. діє не як нейтральний арбітр між сторонами, а як заінтересований спільник ПАТ «Інтеграл-банк» проти відповідача ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3, 7, 8 ст. 40 Цивільного процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суд не вбачає необхідності вирішувати питання про відвід у судовому засіданні, а тому відповідно до вимог ч. 8 ст. 40 Цивільного процесуального кодексу України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, вивчивши доводи заявленого відводу приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Цивільного процесуального кодексу України цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються одноособово суддею, який є головуючим і діє від імені суду, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п.1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні від 09.11.2006 по справі «Білуха проти України» Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначено, що відповідно до сталої практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності («Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 та 30; «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду («Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного («Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

У рішенні від 10.12.2009 у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності.

Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Змагальність судового процесу та покладення на суд обов`язку здійснювати цивільне судочинство об`єктивно та неупереджено є передумовою того, що рішення по суті справи може бути ухвалено як на користь позивача, так і відповідача, що не свідчить про зацікавленість або упередженість судді.

Перевіривши наведені у заяві підстави для відводу головуючого у справі, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу та відсутність підстав для задоволення заяви, оскільки фактично представником відповідача заявлено відвід судді з причин незгоди з процесуальними рішеннями суду.

Суд зазначає, що головуючим суддею не допускались порушення чи зловживання, які б могли свідчити про його упередженість, очевидність майбутнього судового рішення у справі № 755/1185/25, а заявником не обґрунтовані будь-які інші підстави для відводу судді, передбачені ст. 36 ЦПК України.

Жодна з наведених в законі підстав для відводу судді не знайшла свого підтвердження, заявником не доведено, що суддя сприяє позивачу.

Крім того, підстави звернення із заявою про відвід судді - є суб`єктивною оцінкою заявника та не можуть бути підставами для відводу, за відсутності доказів протилежного.

Європейський суд з прав людини, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. mutatis mutandis ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14.05.2004 (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04.02.2003 (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02))

З огляду на приписи ч. 3 ст. 40 ЦПК України заяву відповідача ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шинкаренко Сергій Олександрович про відвід судді слід передати для її вирішення у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 36, 40, 258, 260, 353 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Визнати заяву відповідача ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Шинкаренко Сергій Олександрович про відвід судді, що подана в межах розгляду цивільної справи за позовом Публічного акціонерного товариства «Інтеграл-банк», від імені і в інтересах якого діє Фонд гарантування вкладів фізичних осіб до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди (збитків), заподіяної внаслідок кримінального правопорушення необґрунтованою.

Передати заяву відповідача ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шинкаренко Сергій Олександрович про відвід судді, що подана в межах розгляду цивільної справи за позовом Публічного акціонерного товариства «Інтеграл-банк», від імені і в інтересах якого діє Фонд гарантування вкладів фізичних осіб до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди (збитків), заподіяної внаслідок кримінального правопорушення для її вирішення у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Н.О.Яровенко