"13" листопада 2025 р. Справа № 363/5632/24
УХВАЛА

про призначення справи до судового розгляду

13 листопада 2025 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області в складі: головуючого судді Баличевої М.Б., при секретарі Гриб І.І., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Вишгород цивільну справу за первісною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває вищевказана цивільна справа.

Ухвалою суду від 06.11.2025 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

10.12.2024 року до суду від представника відповідача адвоката Дузь Ю.М. надійшла зустрічна позовна заява, яку ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 05.02.2025 року прийнято до розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом.

18.03.2025 року до суду від представника позивача за первісним позовом адвоката Гаро Г.О. надійшла заява про збільшення позовних вимог, яку ухвалою суду, що занесена до протоколу судового засідання від 18.03.2025 року приєднано до матеріалів справи.

Представник первісного позивача адвокат Гаро Ю.І., за відсутності в неї додаткових клопотань та доповнень, просила закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду.

Відповідач за первісним позовом та її представник в судове засідання не з`явились, при цьому 13.11.2025 року до суду від відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 надійшла заява про продовження процесуального строку та відкладення розгляду справи, у зв`язку з хворобою, проти закриття підготовчого провадження та розгляду нових клопотань заперечує.

Представник позивача за первісним позовом адвокат Гаро Ю.І. заперечувала проти відкладення підготовчого судового засідання, зазначивши, що відповідач за первісним позовом повторно не з`явилася в судове засідання без поважних причин, а на підтвердження неможливості з`явитися до суду жодних документів не надала.

Заслухавши думку представника позивача за первісним позовом, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для відкладення підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду з огляду на наступне.

За положеннями ст. 129 Конституції України, ст. 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Відповідно до ч.1 ст.240 ЦПК України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 223 цього Кодексу.

Пунктом 2 ч.2 ст.223 ЦПК України визначено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим кодексом строку у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Як вбачається з матеріалів справи, цивільна справа перебуває у провадженні суду з 30.10.2023 року, підготовчі судові засідання призначалися на 10.12.2024 року, 05.02.2025 року, 18.03.2025 року, 09.05.2025 року, 09.07.2025 року, 10.09.2025 року та 13.11.2025 року.

Упродовж підготовчого провадження відповідач за первісним позовом неодноразово зверталася до суду з клопотаннями про відкладення судових засідань, у зв`язку з чим листом суду від 09.07.2025 року їй уже роз`яснювалося про неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Статтею 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Цивільний процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в цивільному судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Вказана правова позиція взаємоузгоджується із правовою позицією Верховного Суду, визначеною у постанові від 07.08.2019 у справі № 910/11287/16.

Водночас, звертаючись до суду з клопотанням про відкладення судового засідання у зв`язку з хворобою, а також заперечуючи проти закриття підготовчого провадження та розгляду нових клопотань, відповідач за первісним позовом не долучила до клопотання жодних доказів на підтвердження поважності причин своєї неявки та не навела належного обґрунтування своїх заперечень.

З огляду на викладене, оцінивши поведінку відповідача за первісним позовом у контексті тактики ведення процесу у даній справі, суд дійшов висновку, що повторне подання клопотання про відкладення судового засідання без надання будь-яких документів, які б підтверджували поважність причин неявки, є зловживанням процесуальними правами та спрямоване на затягування розгляду справи.

Враховуючи завдання цивільного судочинства, принцип розумності строків розгляду справи, а також відсутність поважних причин неявки представника відповідача, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про відкладення судового засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Під час проведення підготовчого судового засідання судом з`ясовано всі питання, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

У підготовчому судовому засіданні встановлено, що спір між сторонами до судового розгляду не врегульований, підстав для залишення позовної заяви без розгляду або закриття провадження у справі немає, клопотань про залучення до участі у справі відповідачів, третіх осіб та інших клопотань до суду не надійшло. Підстав для відкладення підготовчого судового засідання немає. Встановлено порядок та обсяг дослідження доказів.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

У зв`язку з викладеним суд вважає можливим закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду.

Керуючись ст. ст. 189, 197, 200 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 10 годину 00 хвилин 30 січня 2026 року.

Роз`яснити учасникам судового процесу, що вони відповідно до ст. 44 ЦПК України повинні добросовісно користуватися процесуальними правам та зловживання процесуальними правами не допускається. У випадку зловживання процесуальними правами учасниками судового процесу суд застосовує до них заходи, визначені ст. 144 ЦПК України.

Крім того, сторони мають можливість отримати інформацію щодо справи, яка розглядається на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: http://vsh.ko.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.Б. Баличева