Категорія 55 Доповідач Коломієць О. С.
У Х В А Л А

10 листопада 2025 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Коломієць О.С.

суддів Талько О.Б., Григорусь Н.Й.

розглянувши в порядку письмового провадження (без повідомлення учасників) заяву ОСОБА_1 про виправлення описки, допущеної в ухвалах Житомирського апеляційного суду від 08 вересня 2025 року у цивільній справі №295/10670/25 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про захист порушених цивільних прав та стягнення моральної шкоди

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 11 серпня 2025 року

в с т а н о в и в :

Ухвалами Житомирського апеляційного суду 08 вересня 2025 року поновлено строк на апеляційне оскарження ухвали Богунського районного суду м. Житомира від 11 серпня 2025 року, відкрито провадження за вказаною апеляційною скаргою ОСОБА_1 та призначено справу до судового розгляду.

17 жовтня 2025 року від скаржника ОСОБА_1 надійшла заява про виправлення описки у вказаних ухвалах.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Перевіривши доводи заяви про виправлення описки в ухвалах Житомирського апеляційного суду від 08 вересня 2025 року, суд дійшов висновку про відмову у її задоволенні з наступних підстав.

В обґрунтування заяви про виправлення описки ОСОБА_1 посилалась на те, що судом при постановленні ухвал про поновлення процесуального строку та призначення справи до судового розгляду було допущено описку в змісті позовних вимог та зазначено «про захист порушених цивільних прав та стягнення моральної шкоди» замість вірного «про судовий захист порушених цивільних прав та інтересів».

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких, зокрема, належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення(неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу(позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності.

Відповідний правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі №761/14537/15-ц (провадження 61-3069св21.

В даному випадку заявник просить виправити описку, яка не впливає на зміст ухвал суду про поновлення процесуального строку та призначення справи до судового розгляду, а також не є опискою, яка має істотний характер в розумінні вимог статті 269 ЦПК України.

За таких обставин у задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись ст. 269, 381 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалах Житомирського апеляційного суду від 08 вересня 2025 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її проголошення і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Головуючий Судді