У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2025 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Усатової І.А.,

при секретарі Омельяненко С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідач в особі свого представника звернувся до суду із заявою про скасування забезпечення позову, в якій просить скасувати забезпечення позову, а саме, арешту на 1/2 частину автомобіля марки MERSEDES-BENZ GLS 550, рік випуску: 2018, номер кузова (VIN): НОМЕР_1 , державний номер: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_1 .

В обґрунтування посилається на те, що ухвалою суду від 16 листопада 2022 року судом було задоволено частково заяву позивача про забезпечення позову, накладено арешт на 1/2 частину автомобіля марки MERSEDES-BENZ GLS 550, рік випуску: 2018, номер кузова (VIN): НОМЕР_1 , державний номер: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_1 , із забороною вчинення будь-яких дій по відчуженню вказаного рухомого майна, до вирішення справи по суті.

08 квітня 2024 року у справі було ухвалене судове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено у повному обсязі.

Постановою Київського апеляційного суду від 08 травня 2025 року рішення суду від 08 квітня 2024 року залишено без змін, та набрало законної сили, тому підстави забезпечення позову відпали.

Особи, які беруть участь у справі в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином. Представник відповідача подала до суду заяву про розгляд заяви без її участі.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, викладеною в постанові від 5 вересня 2022 року № 1519/2-5034/11 (№ 61-175сво21) порядок ухвалення судового рішення та його проголошення залежить від того чи судове засідання, яким завершений розгляд справи, відбулось у присутності учасників справи, чи за їхньої відсутності; повне судове рішення було складено чи складання повного судового рішення було відкладено.

У разі розгляду судом справи без виклику учасників справи або учасники справи в судове засідання не з`явились, ухвалення рішення відбувається у такому самому порядку, проте з урахуванням певних винятків: а) рішення не проголошується; б) датою ухвалення рішення є дата складання повного судового рішення. У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання таке судове засідання не проводиться. У цьому випадку судове рішення не проголошується (частина четверта статті 268 ЦПК України) і датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення (друге речення частини п`ятої статті 268 ЦПК України).

З урахуванням розумності положення частини п`ятої статті 268 ЦПК України слід розуміти таким чином: у разі ухвалення судового рішення за відсутності учасників справи, суд повинен зазначати датою ухвалення ту дату, на яку було призначено розгляд справи, та вказувати у резолютивній частині дату складення повного судового рішення. Проте у разі зазначення судом датою ухвалення судового рішення дати складення повного судового рішення, внаслідок чого дата судового засідання та дата ухвалення судового рішення не співпадатимуть, це не є порушенням прав сторін.

Відтак, суд зазначає датою ухвалення рішення дату складання повного його тексту, не зважаючи на те, що вона відмінна від дати судового засідання, на яку було призначено розгляд справи.

Суд, дослідивши матеріали заяви, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 16 листопада 2022 року накладено арешт на частину автомобіля марки MERSEDES-BENZ GLS 550, рік випуску: 2018, номер кузова (VIN): НОМЕР_1 , державний номер: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_1 , із забороною вчинення будь-яких дій по відчуженню вказаного рухомого майна, до вирішення справи по суті.

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 08 квітня 2024 року у задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 08 травня 2025 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 залишено без задоволення. Рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 08 квітня 2024 року залишено без змін.

При ухваленні рішення питання про скасування заходів забезпечення позову вирішено не було.

Заявник просив скасувати заходи забезпечення позову на підставі ч. 9, 10 ст. 158 ЦПК України, у зв`язку із ухваленням у справі рішення щодо повної відмови у задоволенні позову.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

У свою чергу, ч. 9, 10 ст. 158 ЦПК України визначено, що у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Перевіряючи обґрунтованість та доведеність вимог заяви, суд приймає до уваги те, що інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення.

Вбачається, що постановлення судом ухвали про скасування заходів забезпечення позову може мати місце, зокрема, у разі усунення (відсутності) підстав, що стали підставою для їх застосування.

Наслідком постановлення судом ухвали про скасування заходів забезпечення позову є приведення сторін у первісний стан, тобто такий, який існував до постановлення відповідної ухвали про забезпечення позову, а саме: зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.

Як роз`яснено у п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 лютого 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову», цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Зважаючи на вищевказане, підстави для збереження заходів забезпечення позову відсутні. Відтак суд дійшов висновку про задоволення заяви та скасування заходів забезпечення позову, вжитих згідно ухвали Солом`янського районного суду м.Києва від 16 листопада 2022 року по даній справі, якою накладено арешт на частину автомобіля марки MERSEDES-BENZ GLS 550, рік випуску: 2018, номер кузова (VIN): НОМЕР_1 , державний номер: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_1 , із забороною вчинення будь-яких дій по відчуженню вказаного рухомого майна.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.158, 260, 261 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті згідно ухвали Солом`янського районного суду м.Києва від 16 листопада 2022 року у справі №760/16712/22, якою накладено арешт на частину автомобіля марки MERSEDES-BENZ GLS 550, рік випуску: 2018, номер кузова (VIN): НОМЕР_1 , державний номер: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_1 , із забороною вчинення будь-яких дій по відчуженню вказаного рухомого майна.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.А.Усатова