Провадження № 2/760/9475/25
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження в частині позовних вимог

05 листопада 2025 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Аксьонова Н.М.,

розглянувши позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача КП «Київтеплоенерго» - адвокат Коцюба В.О. звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за житлово-комунальні послуги в розмірі 81990,78 грн та судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 3028 грн.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30 квітня 2025 року справу розподілено судді Аксьоновій Н.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 05 травня 2025 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

09 червня 2025 року від представника позивача до суду надійшла заява на виконання вимог ухвали суду від 05 травня 2025 року, у якій просить залучити ОСОБА_2 у якості співвідповідача, покликаючись на те, що на виконання ухвали суду позивач надає Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , з якого можна зробити висновки, що ОСОБА_2 є власником зазначеної квартири. З огляду на зазначене та керуючись ст. 51 ЦПК України, просить залучити ОСОБА_2 у якості співвідповідача. Водночас, згідно з витягом з Реєстру територіальної громади міста Києва, ОСОБА_1 , є зареєстрованою у зазначеній квартирі. Таким чином, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , є споживачами житлово-комунальних послуг наданих позивачем.

Ухвалою суду від 10 червня 2025 року було продовжено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

15 вересня 2025 року позивачем до суду подано позовну заяву в новій редакції до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

На підставі ч.6 ст.187 ЦПК України, судом було направлено запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Відповідно до витягу з реєстру територіальної громади м. Києва вбачається, що ОСОБА_2 з 28 серпня 2019 року вибув з проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку зі смертю. Дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . Свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 .

Згідно з повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть №2 від 23 жовтня 2025 року, вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (актовий запис №7 від 17 серпня 2019 року).

Згідно з частиною першою статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

У статті 46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Частиною першою статті 47 ЦПК України передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Системний аналіз вказаних норм права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25, частини першої статті 26 ЦК України та частини другої статті 48 чинного ЦПК України, дозволяє дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі має бути живим та повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства ( пункт 1 частини першої статті 186 ЦПК України, пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України).

До аналогічного висновку прийшов Верховний Суд у постанові від 17 липня 2019 року по справі №497/2691/15-ц, провадження №61-15864 св 18.

Отже, якщо позов пред`явлено до померлої особи, то відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України, чинного на час пред`явлення позову та розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Таким чином, процесуальним законодавством не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла і правоздатність якої відповідно до вимог ч.4 ст.25 ЦК України припинилася. Нормами цивільного права передбачено в таких випадках право кредитора на пред`явлення вимоги про стягнення боргу в порядку цивільного судочинства безпосередньо до спадкоємців боржника, які несуть відповідальність за зобов`язаннями спадкодавця в межах вартості майна, одержаного в спадщину.

Згідно з п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи, що боржник ОСОБА_2 помер до пред`явлення позову, у відкритті провадження у справі в частині позовних вимог заявлених до нього, необхідно відмовити.

Керуючись ст.25, 46-48, 55, 186, 260, 261, 353, 354 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, в частині позовних вимог до ОСОБА_2 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст.358 ЦПК України.

Суддя Солом`янського районного

суду міста Києва Н.М. Аксьонова