Справа № 367/9498/25
Провадження №2-о/367/420/2025
РІШЕННЯ

Іменем України

17 жовтня 2025 року Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді Кухленка Д.С.,

при секретарі Шаповала О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ірпінь цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , прізвище про народженні ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , заінтересована особа: Солом`янський відділ ДРАЦС у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту родинних відносин,-

в с т а н о в и в :

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , прізвище про народженні ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , заінтересована особа: Солом`янський відділ ДРАЦС у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту родинних відносин.

В заяві заявник вказує, що Заявник 1 та Заявник 2, є громадянами Федеративної Республіки Німеччина та перебувають в зареєстрованому шлюбі з 13.05.2022 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб номер НОМЕР_1 , виданим РАЦСом міста Брауншвейг, 13.05.2022 р. В результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій методом сурогатного материнства ІНФОРМАЦІЯ_1 у подружжя народилася дитина, дівчинка - ОСОБА_5 . Дитина були народжена сурогатною матір`ю - громадянкою України ОСОБА_6 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , в результаті технологій відповідно до вимог Наказу МОЗ України № 787 від 09.09.2013 р. «Про затвердження Порядку застосування допоміжних репродуктивних технологій в Україні», а реєстрація факту народження дитини була здійснена згідно з п. 11 глави 1 розділу III Наказу Міністерства юстиції України № 52/2 від 18.10.2000 р.

Підставою для запису ОСОБА_7 та ОСОБА_1 батьками дитини стали довідка про генетичну спорідненість батьків (матері чи батька) з плодом № 821 від 07.05.2025 р., що видані ТОВ «Родинне джерело» м. Київ та заява сурогатної матері від 09.05.2025 р. про дачу згоди на запис батьками дитини, дівчинки, на ім`я ОСОБА_8 , громадян ОСОБА_9 , прізвище при народженні ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , засвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Франчук І.А. за реєстраційним номером № 1662.

Заявники посилаються на те, що звернення з даною заявою до суду обумовлене спеціальним для Федеративної Республіки Німеччина порядком реєстрації батьківства щодо дітей, народжених шляхом сурогатного материнства за кордоном.

Правом Федеративної Республіки Німеччина, громадянами якої є подружжя, сурогатне материнство заборонене, і в якості матері відповідно до параграфу 1591 Цивільного кодексу ФРН визнається лише жінка, яка народила дитину (сурогатна матір). Відповідно до ч. І параграфу 108 Закону ФРН «Про порядок розгляду сімейних справ та справ добровільної підсудності» за винятком рішень у справах про шлюб, рішення, прийняті за кордоном, визнаються без особливого провадження. Невизнання факту родинних відносин заявників та дитини обґрунтовується Верховним судом ФРН тим, що цей факт підтверджується не рішенням суду, а рішенням (актом) українського органу реєстрації актів цивільного стану, яке не відповідає змісту частини 1 параграфу 108 Закону ФРН «Про провадження у справах сім`ї та з питань добровільної підсудності».

З урахуванням вище зазначеного для реєстрації в Німеччині заявниками батьками дитини необхідно у судовому порядку встановити факт родинних відносин. Таким чином заявники просять встановити юридичний факт, що громадянка Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_1 та громадянин Федеративної Республіки ОСОБА_10 , прізвище при народженні ОСОБА_3 , ОСОБА_4 є відповідно матір`ю та батьком дитини, дівчинки, на ім`я ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Київ, про що 13.05.2025 року складено відповідний актовий запис № 1103

Ухвалою судді Ірпінського міського суду Київської області від 15 серпня 2025 року відкрито провадження по вказаній цивільній справі.

Заявники в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду повідомлялись належним чином. Від представника заявників ОСОБА_11 через канцелярію суду надійшло клопотання, в якому просив справу № 367/9498/25 слухати за відсутності заявників та за відсутністю їх представника. Вимоги про встановлення факту родинних відносин підтримують в повному обсязі.

Представник заінтересованої особи Солом`янський відділ ДРАЦС у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання не з`явилися. Через систему «Електронний суд» надійшла заява в якій вказали, що підтвердженням юридичного факту є проведення державної реєстрації народження органами державної реєстрації актів цивільного стану шляхом складання відповідного актового запису про народження дитини та отримання батьками дитини свідоцтва про народження виданого при проведенні державної реєстрації народження та складанні актового запису про народження, що підтверджується долученим до матеріалів справи копією свідоцтва про народження дитини. Таким чином юридичний факт народження на території України було визнано державним органом шляхом проведення державної реєстрації народження, складанням актового запису про народження та видачею відповідного свідоцтва про народження дитини. Отже факт народження дитини та її походження встановлено у спосіб визначений чинним законодавством України в порядку та спосіб визначений Сімейним кодексом України правилами державної реєстрації актів цивільного стану, зокрема шляхом проведення державної реєстрації та видачі відповідного свідоцтва про народження. З урахуванням наведеного просили відмовити у задоволенні заявлених вимог в повному обсязі.

Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються вимоги, оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи, та встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , прізвище про народженні ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , є громадянами Федеративної Республіки Німеччина, що підтверджується їх паспортами (а.с.11-18, а.с.19-26) та перебувають в зареєстрованому шлюбі з 13.05.2022 року, що підтверджується копією Свідоцтва про шлюб номер НОМЕР_2 , виданим РАЦСом міста Брауншвейг, 13.05.2022 року (а.с.27-30).

В результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій методом сурогатного материнства ІНФОРМАЦІЯ_1 у подружжя народилася дитина, дівчинка - ОСОБА_5 .

Встановлено, що ОСОБА_5 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 13.05.2025 року складено відповідний актовий запис №1103 та Солом`янським відділом ДРАЦС у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) видано свідоцтво про народження Серії НОМЕР_3 . Батьком вказаний ОСОБА_7 , мати ОСОБА_1 (а.с. 34)

Дитина була народжена сурогатною матір`ю громадянкою України ОСОБА_6 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , в результаті технологій відповідно до вимог Наказу МОЗ України № 787 від 09.09.2013 р. «Про затвердження Порядку застосування допоміжних репродуктивних технологій в Україні», а реєстрація факту народження дитини була здійснена згідно з п. 11 глави 1 розділу ІІІ Наказу Міністерства юстиції України № 52/2 від 18.10.2000 р.

Відповідно до довідки про генетичну спорідненість батьків (матері чи батька) з плодом №821 від 07.05.2025 року виданої видане ТОВ «Родинне джерело», встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , має безпліддя вторинне. У зв`язку з неможливістю виношування вагітності було проведено програму ДРТ з перенесення ембріона/ембріонів у порожнину матки сурогатної матері ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та/або сперматозоїди ОСОБА_2 , прізвище про народженні ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . Перенесення ембріонів у порожнину матки сурогатної матері відбулося 19.08.2024 року. Перенесено один ембріон на стадії бластоцисти. Факт вагітності при дослідженні ХГ в крові встановлено 29.08.2024 року. (а.с. 40)

На підставі повного витягу з реєстру актів цивільного стану за № 3 від 13.05.2025 року встановлено, що підставою для запису ОСОБА_7 та ОСОБА_1 батьками дитини стали заява ОСОБА_6 про згоду на запис подружжя батьками дитини, довідка про генетичну спорідненість батьків з плодом №821 від 07.05.2025 року, видана ТОВ «Родинне джерело» м. Київ, заява подружжя про запис їх батьками дитини від 13.05.2025 року. (а.с.36-38)

Тобто всі умови для реєстрації дитини, народженої шляхом застосування Допоміжних репродуктивних технологій у вигляді сурогатного материнства, дотримано та виконано в повному обсязі, що підтверджується зазначеними дослідженими письмовими доказами.

Звернення заявників з даною заявою до суду обумовлене спеціальним для Федеративної Республіки Німеччина порядком реєстрації батьківства щодо дітей, народжених шляхом сурогатного материнства за кордоном.

Правом Федеративної Республіки Німеччина сурогатне материнство заборонене, і в якості матері відповідно до параграфу 1591 Цивільного кодексу ФРН визнається лише жінка, яка народила дитину (сурогатна матір).

Верховний федеральний суд ФРН у справі ХІІ ZB 320/17 від 20.03.2019 року, предметом розгляду у якій було питання запису матір`ю в Німеччині саме особи, яка була записана такою у свідоцтві про народження в Україні відповідно до українського права, зробив такий висновок: «Запис в українському реєстрі про народження, а також видане на його підставі свідоцтво про народження, не є рішенням, яке може бути визнаним в розумінні частини 1 параграфу 108 Закону про провадження у справах сім`ї та з питань добровільної підсудності». Відповідно до ч. 1 параграфу 108 («Визнання іноземних рішень») Закону ФРН «Про порядок розгляду сімейних справ та справ добровільної підсудності» за винятком рішень у справах про шлюб, рішення, прийняті за кордоном визнаються без особливого провадження. Таким чином, відповідно до законодавства ФРН, для оформлення батьківських прав заявників щодо їх дітей з урахуванням забезпечення як найкращих інтересів дітей, необхідно рішення компетентного суду України, яке б встановлювало юридичний факт батьківства заявників щодо їх дітей.

Рішення суду України про встановлення юридичного факту батьківства заявників щодо їх дитини є єдиним документом, який необхідний для оформлення батьківських прав на території ФРН, тому, у розумінні п. 2 ч. 1ст. 318 ЦПК України, встановлення цього факту іншими засобами є неможливим з огляду на вищевказані джерела права. Наявність такого рішення забезпечуватиме права заявників та дитини, зокрема матеріального забезпечення та піклування, а також права на повагу до сімейного життя, передбаченого статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Заява подана з метою охорони прав подружжя та дитини на повагу до приватного та сімейного життя, а також, з метою створення умов для здійснення подружжям особистих немайнових прав щодо дитини в країні їх громадянства та постійного проживання.

Відповідно до норм права ФРН громадянка ФРН (генетична матір) не може вважатись законною матір`ю дитини, матір`ю може бути лише жінка, зокрема, сурогатна мати, яка народила дитину. Хоча материнство після народження сурогатною матір`ю відхиляється від німецького положення про материнство згідно законодавства ФРН, таке материнство допустиме при наявності позитивного рішення іноземного (у даному випадку українського) суду з цього питання. Визнання іноземним (у даному випадку українським) судом батьківства громадян ФРН, які бажають стати батьками, має принципове значення для охорони інтересів дітей. Без такого рішення батьківські права осіб, не будуть визнані у ФРН.

Таким чином, здійснений в Україні актовий запис про батьків в реєстрі актів цивільного стану громадян та видане на цій підставі свідоцтво про народження дитини не визнаються в Німеччині як рішення (акт) компетентного органу України, зокрема, не визнається і свідоцтво про народження, в якому батьками народженої в Україні (шляхом використання допоміжних репродуктивних технологій - методом сурогатного материнства) дитини, дівчинки на ім`я ОСОБА_5 , записані заявники по справі громадяни ОСОБА_2 , прізвище при народженні ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .

У ч. 1ст. 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до п. 5 ч. 2ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

За п. 1ст. 315 ЦПК Українисуд вправі розглядати справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, зокрема, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникам для реалізації своїх прав.

Згідно із ст. 496 ЦПК України іноземці та інші іноземні особи, мають право звертатись до судів України для захисту своїх прав, свобод чи інтересі.

Іноземні особи мають процесуальні права та обов`язки нарівні з фізичними і юридичними особами України, крім випадків, передбачених Конституцією та Законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

В силу положень ч. 2ст. 123 Сімейного кодексу Україниу разі перенесення в організм іншої жінки ембріона людини, зачатого подружжям в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, батьками дитини є подружжя.

Таким чином, невизнання факту реєстрації матір`ю дитини в Україні Верховним судом ФРН обґрунтовується тим, що така реєстрація підтверджується не рішенням суду, а рішенням українського органу реєстрації актів цивільного стану, яке не відповідає змісту ч. 1 § 108 Закону «Про порядок розгляду сімейних справ та справ добровільної підсудності».

Вказані вище норми права Німеччини та висновок з рішення Верховного суду ФРН були отримані з офіційних джерел, а саме сайтів міністерства Юстиції і захисту споживачів ФРН та реєстру рішень Федерального Верховного суду ФРН, які є доступними джерелами права, український переклад яких посвідчений у встановленому законом порядку.

Наданими документами підтверджується, що зроблений в Україні актовий запис про матір та батька в реєстрі актів цивільного стану громадян, та видані на цій підставі свідоцтва про народження дитини не визнається в Німеччині як рішення компетентного органу України.

Отже, здійснений в Україні актовий запис про батьків в реєстрі актів цивільного стану громадян, та видане на цій підставі свідоцтво про народження дитини не визнається в Німеччині як рішення (акт) компетентного органу України, зокрема не визнається і свідоцтво про народження, в якому батьками народженої в Україні дитини записані заявники.

Згідно змісту висновку, викладеного у рішенні Верховного суду ФРН XII ZB 320/17 від 20.03.2019 р., таке невизнання свідоцтва про народження може бути усунено шляхом встановлення факту родинних відносин в суді України за місцем народження дитини з винесенням відповідного судового рішення.

За ч. 3ст. 8 Закону України «Про міжнародне приватне право» особи, які беруть участь у справі, мають право подавати документи, що підтверджують зміст норм права іноземної держави, на які вони посилаються в обґрунтуванні своїх вимог або заперечень, іншим чином сприяти суду чи іншому органу у встановленні змісту цих норм.

В силу приписів статті 4 вказаного Закону право, що підлягає застосуванню до приватноправових відносин з іноземним елементом, визначається згідно з колізійними нормами та іншими положеннями колізійного права цього Закону, інших законів, міжнародних договорів України.

Статтею 65 цього Закону передбачено, що встановлення та оскарження батьківства визначається особистим законом дитини на момент її народження.

Відповідно до ст. 16 даного Закону особистим законом фізичної особи вважається право держави, громадянином якої вона є.

Заст. 123 Сімейного Кодексу України, у разі народження дружиною дитини, зачатої в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, здійснених за письмовою згодою її чоловіка, він записується батьком дитини. У разі перенесення в організм іншої жінки ембріона людини, зачатого подружжям (чоловіком та жінкою) в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, батьками дитини є подружжя. Подружжя визнається батьками дитини, народженої дружиною після перенесення в її організм ембріона людини, зачатого її чоловіком та іншою жінкою в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій.

Згідно п. 11 глави 1 розділу III Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 18.10.2000 року №52/5, у разі народження дитини жінкою, якій в організм було перенесено ембріон людини, зачатий подружжям у результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, державна реєстрація народження проводиться за заявою подружжя, яке дало згоду на таке перенесення.

У цьому разі одночасно з документом, що підтверджує факт народження дитини цією жінкою, подається заява про її згоду на запис подружжя батьками дитини, справжність підпису на якій має бути нотаріально засвідченою, а також довідка про генетичну спорідненість батьків /матері чи батька/ з плодом. При цьому в графі «Для відміток» актового запису про народження робиться один з таких записів: «Матір`ю дитини, яка ідентифікована електронною системою охорони здоров`я за даними заяви про згоду на запис подружжя батьками дитини, є громадянка (прізвище, власне ім`я, по батькові)» або «Матір`ю дитини згідно з медичним свідоцтвом про народження є громадянка (прізвище, власне ім`я, по батькові)», а також зазначаються найменування закладу (установи), що видав (ла) довідку, дата її видачі та номер, дані нотаріуса (прізвище та ініціали, нотаріальний округ чи державна нотаріальна контора), дата та за яким реєстровим номером засвідчено справжність підпису жінки на заяві про її згоду на запис подружжя батьками дитини.

У рішеннях від 26 червня 2014 року у справі «Меннессон проти Франції» скарга №65192/11 та у справі «Лабассе проти Франції» скарга №65941/11, Європейський суд з прав людини зазначив, що кожна країна має право заборонити сурогатне материнство на її території. Однак Суд також визначив, що заборона сурогатного материнства не може впливати на дітей, народжених у такий спосіб за кордоном. У цьому контексті Суд висловив позицію, що країни, де сурогатне материнство заборонене, повинні визнати родинний зв`язок між дітьми, народженими від сурогатної матері за кордоном, та їхніми біологічними батьками, інакше буде мати місце порушення прав дітей на повагу до приватного та сімейного життя, гарантованого ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У зв`язку із викладеним, для необхідності захисту інтересів дитини та її батьків,суд вважає за необхідне задовольнити заяву і встановити факт, що громадянка Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_1 та громадянин Федеративної Республіки ОСОБА_10 , прізвище при народженні ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , є відповідно батьком та матір`ю дитини, дівчинки на ім`я ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Київ (держава Україна) шляхом використання допоміжних репродуктивних технологій.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що заяву про встановлення факту родинних відносин слід задовольнити в повному обсязі.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати по справі слід залишити за заявниками.

Керуючись статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод,ст. 16 ЦК України, ст. ст. 123, 133 СК України, ст. ст. 4, 8, 16, 65 Закону України «Про міжнародне приватне право», ст. ст. 4, 76-81, 95, 229, 258, 259, 263-265, 268, 315-319, 354, 355, 496 ЦПК України суд, -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , прізвище про народженні ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , заінтересована особа: Солом`янський відділ ДРАЦС у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити юридичний факт, що громадянка Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_1 та громадянин Федеративної Республіки ОСОБА_10 , прізвище при народженні ОСОБА_3 , ОСОБА_4 є відповідно матір`ю та батьком дитини, дівчинки, на ім`я ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Київ, про що 13.05.2025 року складено відповідний актовий запис № 1103.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reestr.court.gov.ua.

Суддя: Д.С. Кухленко