У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Чорій Наталія Володимирівна, заінтересована особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Івано-Франківського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, заінтересована особа ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник, ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Чорій Наталія Володимирівна, звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, де заінтересована особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Івано-Франківського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, заінтересована особа ОСОБА_2 .

Так, заявник просить: витребувати від Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Івано-Франківського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (ел. пошта uzhgorod . v dracs . zk @ ifminjust . gov . ua адреса Закарпатська обл., м.Ужгород, вул.Небесної сотні, буд.5, поштовий індекс 88000, ) повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану про народження ОСОБА_2 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Ужгород, Закарпатської області, у матері - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,, громадянки України, ( АДРЕСА_1 ); встановити факт народження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у м.Ужгород, Закарпатської області Україна, українка, громадянство України у матері - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , українка, громадянство України, ID паспорт гр.України № НОМЕР_1 , орган, що видав 2123 від 26.05.2025р., місце проживання матері - АДРЕСА_2 ; відомості про батька вказати на підставі частини 1 статті 135 Сімейного кодексу України та з врахуванням п. 1 глави 1 розділу III Правил державної реєстрації актів громадського стану в Україні, вказавши батька - ОСОБА_3 , громадянство України.

Розглянувши матеріали заяви, суд приходить до наступних висновків.

З відомостей автоматизованої системи документообігу суду встановлено, що ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06 жовтня 2025 року відмовлено у відкритті провадження за аналогічною заявою про встановлення факту, що має юридичне значення та роз`яснено заявнику її право звернення до суду з відповідними вимогами у порядку позовного провадження.

Ухвала суду в апеляційному порядку не оскаржена.

Слід зазначити, що заява за якою відмовлено у відкриті провадження справа №308/14286/25 та подано представником заявника 04.11.2025 є аналогічними.

Тобто заявник повторно звернулася до суду із тою самою заявою незважаючи на те, що у відкритті провадження уже було відмовлено.

Відповідно п. 2 ч.1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо є таке, що набрало законної сили, рішення чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили, за тими самими вимогами.

Відкриття провадження у справі судом можливе лише за умови відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження (частина 1 статті 187 ЦПК України).

Існування остаточного судового рішення у формі ухвали про відмову у відкритті провадження від 06 жовтня 2025 у справі № 308/14286/25 з підстав наявності спору про право, на даний час унеможливлює вирішення питання про відкриття провадження у справі № 308/16427/25 за заявою ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Чорій Наталія Володимирівна, заінтересована особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Івано-Франківського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, заінтересована особа ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення повторно. Неодноразові подання заяви з одним і тим же предметом, за умови, що заявнику відмовлено у відкритті провадження за цією ж заявою та роз`яснено право звернутися до суду з позовом на загальних підставах, можуть містити ознаки недобросовісної процесуальної поведінки.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Пунктом 7 частини 1 ст. 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження.

В роз`ясненнях, викладених п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995 року, звернуто увагу судів на те, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відмовляючи у відкритті провадження суд зауважив, що у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2019 в справі № 320/948/18 (провадження №14-567цс18) зроблено висновок про те, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян;чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян.

Проте, не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів. Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; - встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішення спору про право.

При вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, окрім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність. Оскільки чинним законодавством передбачено позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу.

Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито - закриває провадження у ній.

Згідно ч. 1 ст. 144 Сімейного Кодексу України батьки зобов`язані невідкладно, але не пізніше одного місяця від дня народження дитини, зареєструвати народження дитини в органі державної реєстрації актів цивільного стану. Вказані дії вчинено не було.

Крім того, як вбачається з відповіді Відділу ДРАЦС у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції №1619/31.13-25 від 21.12.2023, у разі досягнення дитиною 16 років державна реєстрація її народження може проводитися за її особистою заявою.

З матеріалів заяви вбачається, що заявник просить встановити факт народження особи 1999 року народження, доказів звернення до органів реєстрації для реєстрації народження та відмови у її здійсненні не надано.

Разом з тим, заявник просить внести відомості про батька в актовому записі про народження.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням суб`єктивного права за умов, що є конкретні особи, які перешкоджають в реалізації такого права.

Згідно п.3 Постанови пленуму ВСУ «Просудову практикув справахпро встановленняфактів,що маютьюридичне значення»№5від 31.03.1995,у тому разі,коли буде виявлено,що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право,суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Так, суд зазначив, що зважаючи на наявність у цій справі спору про право, суд вважає, що у відкритті провадження у даній справі, слід відмовити.

З огляду на те, що заявником подана аналогічна заява про встановлення факту що має юридичне значення, відсутні підстави для інших висновків, ніж тих, що викладені в ухвалі суду від 06.10.2025 року, яка в апеляційному порядку оскаржена не була.

У заяві не наведено нові обставини, підстави чи мету, не змінено ні предмет заяви, ні її обґрунтування, ні юридичну мету встановлення такого факту.

За таких обставин, суд звертає увагу, що відповідно до ч. 2 ст. 44 ЦПК України подання заяви з тим самим предметом та підставами після того, як судом таку заяву в тій чи іншій процесуальні формі було вирішено, за відсутності нових обставин, може бути зловживанням процесуальними правами, що є неприйнятним в межах цивільного судочинства.

Згідно ч. 4 ст. 315 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

За вищенаведених обставин, враховуючи висновки суду в ухвалі від 06 жовтня 2025 у справі № 308/14286/25, зважаючи на відсутність нових обставин і фактів, які б давали можливість переглянути надані висновки, суд доходить висновку про відмову у відкриті окремого провадження в цій справі, відповідно до вимог ч. 4 ст. 315 ЦПК України. Порушене заявником питання підлягає розгляду в порядку позовного провадження.

Враховуючи викладене вище, у відкритті провадження у вказаній цивільній справі слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 260, 315 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Чорій Наталія Володимирівна, заінтересована особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Івано-Франківського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, заінтересована особа ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення.

Роз`яснити заявнику його право подати до суду позов на загальних підставах.

Заяву з додатками повернути заявнику. Копію заяви залишити в суді.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош