Справа № 368/1722/25
Рішення

Іменем України

"04" листопада 2025 р. Кагарлицький районний суд Київської області

у складі: головуючого - судді Шевченко І.І.

за участю секретаря Назаренко А.І.

заявника ОСОБА_1

представник заявника адвоката Лисюк О.В.

заінтересованих осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кагарлик цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, -

в с т а н о в и в:

заявниця та її представник просять суд встановити факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, а саме що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживав однією сім`єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в період часу з лютого 1993 року до ІНФОРМАЦІЯ_4 за адресою: АДРЕСА_1 , обґрунтовуючи заяву наступним.

Вона, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з 1993 року проживала однією сім`єю разом із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , як чоловік та дружина без державної реєстрації шлюбу.

Вона вже була одружена, але її перший чоловік ОСОБА_5 трагічно загинув ІНФОРМАЦІЯ_6 . А тому шлюб з ОСОБА_2 вони не стали за спільною згодою реєструвати, і не мали у цьому потреби. Окрім цього, після реєстрації шлюбу необхідно було б змінювати прізвище, що поставило б необхідність про заміну великої кількості її документів.

Вона та її цивільний чоловік ОСОБА_2 жили дружно 32 роки, і навіть працювали на одному виробництві у ПОСП «Дніпро», вона на посаді - доярки, а її чоловік на посаді зварювальника.

Спільних дітей вони не мали, проте за час проживання однією сім`єю, як чоловік та дружина, вели спільне господарство, мали спільний сімейний бюджет, проводили разом весь вільний час, проживали та були зареєстровані за однією адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується відповідними відмітками у паспортах, а також довідкою, виданою виконавчим комітетом Ржищівської міської ради Обухівського району Київської області.

Коли її цивільний чоловік захворів вона доглядала його і не залишала, купувала йому ліки, виконувала всі рекомендації лікаря, що підтверджується довідкою, від 08.10.2025 року, виданою сімейним лікарем ОСОБА_6 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 помер. Після його смерті відкрилася спадщина на нерухоме майно, яке перебувало у його власності на день смерті, а саме: право на 1/5 частку земельної частки (пай) у землі, яка перебувала у колективній власності колективного сільськогосподарського підприємства Івана Богуна села Стрітівка Кагарлицького району Київської області, площею 2,76 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), а також частка земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,5084 га під кадастровим номером :02:008:0035, розташованої на території Стрітівської сільської ради Обухівського (колишнього Кагарлицького) району Київської області.

Проте, свої спадкові права вона реалізувати не може, так як у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 вона не перебувала. Дітей у її чоловіка не було. Були лише рідні брати, які участь у спадщині приймати відмовилися.

Відповідно до довідки, виданої Ржищівською державною нотаріальною конторою вих. № 114/01-16 від 04.07.2025 року, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , заведена спадкова справа № 24/2025 (номер у спадковому реєстрі - 73749007) за заявою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Відповідно до листа Ржищівської державної нотаріальної контори «Щодо оформлення спадщини» вих. № 212/02-14 від 12.09.2025 року, Ржищівська державна нотаріальна контора повідомила, що для оформлення спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 , їй потрібно подати рішення суду про підтвердження факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем протягом п`яти років до часу відкриття спадщини, і що ІНФОРМАЦІЯ_11 до контори було подано заяви про відмову від прийняття спадщини братами померлого: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_10 .

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, зазначений у статті 315 ЦПК України, не є вичерпним.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Згідно зі частиною другою статті 315 ЦПК України в судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановленім.

Велика Палата Верховного Суду у справі № 560/17953/21 у постанові від 18.01.2024 зробила такі висновки: «94. Аналіз зазначених правових норм свідчить про те, що існують два порядки встановлення фактів, що мають юридичне значення: позасудовий і судовий. 102. У той же час перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, зазначений у статті 315 ЦПК України, не є вичерпним. Зокрема, згідно з пунктом 5 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу».

Відповідно до статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Відповідно до постанови ВС від 13.09.2023 у справі №552/4291/22 «63.Для встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу потрібно враховувати у сукупності всі ознаки, що притаманні подружжю. Таким чином предметом доказування у справах про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу є факти спільного проживання, ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, придбання майна в інтересах сім`ї, наявності між сторонами взаємних прав та обов`язків, притаманних подружжю. Вирішуючи питання про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, суд має установити факти спільного проживання однією сім`єю; спільний побут; взаємні права та обов`язки. 65. Належними та допустимими доказами проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу можуть бути: довідки з місця проживання; свідчення свідків; листи ділового та особистого характеру тощо; свідоцтво про смерть одного із «подружжя»; свідоцтва про народження дітей, в яких чоловік у добровільному порядку записаний як батько; виписки з погосподарських домових книг про реєстрацію чи вселення; докази про спільне придбання майна як рухомого, так і нерухомого (чеки, квитанції, свідоцтва про право власності); заяви, анкети, квитанції, заповіти, ділова та особиста переписка, з яких вбачається, що «подружжя» вважали себе чоловіком та дружиною, піклувалися один про одного; довідки житлових організацій, сільських рад про спільне проживання та ведення господарства тощо».

Згідно пункту 5 статті 315 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Згідно з п.1 постанови Пленуму ВСУ №5 від 31.03.1995р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: - згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; - чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; - заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; - встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Факт, про встановлення якого вона просить, має для неї юридичне значення, оскільки від нього залежить виникнення її права на спадщину.

Заінтересовані особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не заперечували проти задоволення заяви ОСОБА_1 .

Суд, вислухавши сторони, свідків та дослідивши письмові докази, приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст.293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.293ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Правовідносини, які склались між сторонами регулюються п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, відповідно до якої, суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Згідно з ч. 2 ст. 3 СК України сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Подружжя вважається сім`єю і тоді, коли дружина та чоловік у зв`язку з навчанням, роботою, лікуванням, необхідністю догляду за батьками, дітьми та з інших поважних причин не проживають спільно.

Відповідно до ч. 4 ст. 3 СК України сім'я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 СК України шлюб є підставою для виникнення прав та обов`язків подружжя.

Згідно з роз`ясненнями Верховного Суду України у листі «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 1 січня 2012 року, доказами, які свідчать про факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу можуть бути: свідоцтва про народження дітей, довідки з місця проживання, свідчення свідків, листи ділового та особистого характеру тощо. Також це можуть бути: свідоцтва про народження дітей, в яких чоловік у добровільному порядку записаний як батько, виписки з погосподарських домових книг про реєстрацію чи вселення; докази про спільне придбання майна як рухомого, так і нерухомого (чеки, квитанції, свідоцтва про право власності); заяви, анкети, квитанції, заповіти, ділова та особиста переписка, з яких вбачається, що "подружжя" вважали себе чоловіком та дружиною, піклувалися один про одного; довідки житлових організацій, сільських рад про спільне проживання та ведення господарства.

Конституційним Судом України у рішенні від 03.06.1999 року за № 5-рп/99 (справа про офіційне тлумачення терміну «член сім`ї») визначено обов`язкову ознаку члена сім`ї як ведення спільного господарства.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .

Після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, а саме: право на 1/5 частку земельної частки (пай) у землі, яка перебувала у колективній власності колективного сільськогосподарського підприємства Івана Богуна села Стрітівка Кагарлицького району Київської області, площею 2,76 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), а також частка земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,5084 га під кадастровим номером :02:008:0035, розташованої на території Стрітівської сільської ради Обухівського (колишнього Кагарлицького) району Київської області.

ОСОБА_2 заповіту на все своє майно не склав.

Відповідно до довідки, виданої Ржищівською державною нотаріальною конторою вих. № 114/01-16 від ІНФОРМАЦІЯ_11, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , заведена спадкова справа № 24/2025 (номер у спадковому реєстрі - 73749007) за заявою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Відповідно до листа Ржищівської державної нотаріальної контори «Щодо оформлення спадщини» вих. № 212/02-14 від 12.09.2025 року, Ржищівська державна нотаріальна контора повідомила, що для оформлення спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 , їй потрібно подати рішення суду про підтвердження факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем протягом п`яти років до часу відкриття спадщини, і що ІНФОРМАЦІЯ_11 до контори було подано заяви про відмову від прийняття спадщини братами померлого: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_10

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 є рідними братами померлого ОСОБА_2 .

Крім того, у судовому засіданні свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 кожна окремо пояснили, що заявниця з ОСОБА_2 почали разом жити приблизно 1991 року, прожили більше 30 років, спільних дітей не мали. ОСОБА_9 піклувалася за ОСОБА_2 , разом вели господарство, сплачували комунальні послуги та проживали за однією адресою.

Таким чином, той факт, що ОСОБА_1 проживала однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрацію шлюбу з ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , в період з 1991 року до дня смерті останнього, знайшов своє підтвердження в судовому засіданні, встановлення якого має для заявниці юридичне значення, оскільки дозволяє реалізувати право на спадкове майно, а тому суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ЦК України, ЦПК України суд, -

в и р і ш и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу - задовольнити.

Встановити факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, а саме що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживав однією сім`єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в період часу з лютого 1993 року до ІНФОРМАЦІЯ_4 за адресою: АДРЕСА_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Повний текст рішення суду складено 10.11.2025 р.

Суддя І.І. Шевченко