Справа №: 398/6031/25
провадження №: 2/398/3495/25
"13" листопада 2025 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого судді Авраменка О.В.,
з участю секретаря судового засідання Міщенко С.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Олександрія в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів
Через систему «Електронний суд» Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Кіровоградській області звернулося в суд з позовною заявою до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, в розмірі 40 137,00 грн та судових витрат. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 04.02.2025 року державним інспектором на водосховищі «Бешка», в районі с. Світлопіль Олександрійського району Кіровоградської області, було виявлено громадянина ОСОБА_1 , який здійснював лов риби забороненим знаряддям лову сітками лісковими в кількості 2 одиниці з гумового човна та виловив рибу карась сріблястий 21 шт і щука 2 шт. Своїми діями ОСОБА_1 грубо порушив п.1.1 розділу 4 «Правил любительського та спортивного рибальства», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», за що передбачена відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП. Постановою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14.04.2025 року відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, і призначено стягнення у виді штрафу в розмірі 340,00 грн, однак не вирішено питання щодо відшкодування збитків, завданих державі. Внаслідок незаконних дій, відповідачем державі заподіяно матеріальну шкоду в розмірі 40 137,00 грн (карась сріблястий 21 шт х 1 581,00 грн, щука 2 шт х 3 468,00 грн), які добровільно не відшкодовано. У зв`язку із зазначеним позивач просив стягнути з відповідача на користь держави вищезазначену суму матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів
Оскільки, відповідач, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, в судове засідання не з`явився без повідомлення причин, відзив не подав та представник позивача не заперечує проти заочного розгляду справи, то судом постановлено ухвалу про заочний розгляд цієї справи.
Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши подані сторонами докази, суд приходить до наступних висновків.
Суд в межах заявлених позовних вимог та наданих доказів у справі встановив наступні факти та правовідносини.
Статтями 12, 13, 81 та 83 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Сторони та інші учасники справи подають докази безпосередньо до суду.
Судом встановлено, що згідно з протоколу про адміністративне правопорушення №000509 від 04.02.2025 року, 04.02.2025 року о 07 год 00 хв ОСОБА_1 на водосховищі «Бешка», в районі с. Светопіль Олександрійського району здійснював вилов риби забороненим знаряддям лову сітками лісковими в кількості 2 одиниць з гумового човна, виловив рибу карась сріблястий в кількості 21 штука та щука в кількості 2 штуки, чим порушив вимоги п. п. 1 п. 1 розділу IV Правил любительського рибальства та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ».
Зазначений протокол містить додаток у вигляді розрахунку матеріальної шкоди, відповідно до якого загальна сума заподіяної шкоди склала 40 137,00 грн (карась сріблястий 21 шт х 1 581,00 грн, щука 2 шт х 3 468,00 грн).
Відповідач був ознайомлений 04.02.2025 року з протоколом і розрахунком матеріальної шкоди та отримав їх копії.
Постановою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14.04.2025 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП (грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову)) та на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) гривень 00 копійок, з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення сітки ліскові розмірами а=50*50 мм, l=70м, h=1,2 м - 2 шт та без конфіскації гумового човна «Вулкан» зеленого кольору, що були вилучені. Постанова надрала законної сили 25.04.2025 року.
Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Стаття 40 КУпАП встановлює, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду незалежно від розміру шкоди. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.
Згідно з ч. 1 ст. 15, ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
За приписами ч. ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) . Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Частинами 1, 2 статті 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними діями майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.
Згідно зі ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.
Кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки (ст. 66 Конституції України).
Статтею 16 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибне господарство та охорону рибних водних біоресурсів» передбачено, що охорона водних біоресурсів та основні шляхи її забезпечення визначаються відповідно до цього Закону, законів України «Про тваринний світ», «Про охорону навколишнього природного середовища» та інших нормативно-правових актів.
За змістом ст. ст. 10, 63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.
За приписами ч. ч. 4, ч. 5 ст. 68, ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Підпунктом 8 пункту 2 розділу III Правил любительського рибальства, затверджених Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства від 19.09.2022 року №700, на рибалок покладено обов`язок відшкодовувати шкоду, заподіяну водним біоресурсам внаслідок порушення цих Правил, у порядку та розмірах, визначених законодавством.
При цьому, згідно з постановою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14.04.2025 року, якою відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, встановлено, що відповідач порушив п.п. 1 п. 1 розділу IV вищезазначених Правил оскільки здійснював вилов риби забороненими знаряддями сітками лісковими.
Відповідно до ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибне господарство та охорону рибних водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають, зокрема, повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству за затвердженими таксами і методиками.
Постановою Кабінету Міністрів України від 29 вересня 2023 року №1042 затверджено ТАКСИ для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України (крім континентального шельфу України, виключної (морської) економічної зони України), відповідно до яких встановлена такса в неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за одного карася сріблястого в розмірі 93 НМДГ та за щуку звичайну 204 НМДГ, що в грошовому вимірі становить 1 581,00 грн (93 х 17) та 3 468 грн (204 х 17) за штуку відповідно.
Отже, матеріальна шкода, заподіяна відповідачем державі внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів шляхом застосування заборонених знарядь лову становить: 40 137,00 грн (карась сріблястий 21 шт х 1 581,00 грн = 33 201,00 грн, щука 2 шт х 3 468,00 грн = 6 936,00 грн).
Враховуючи, що відповідач, порушивши Правила любительського рибальства та вищезазначені норми законодавства про охорону навколишнього природного середовища, спричинив шкоду державі, яку в добровільному порядку не відшкодував, то суд доходить висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України у зв`язку із задоволенням позову суд стягує з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір в розмірі 3 028,00 грн.
Керуючись ст. ст. 12, 13, 76 81, 141, 258, 259, 263 265, 268, 280 282 ЦПК України, суд
Позов Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його складення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне рішення складено 13 листопада 2025 року.
Суддя О.В.Авраменко