Провадження №: 2/336/5034/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відкриття провадження у справі

07 листопада 2025 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Турчинський Максим Ігорович, розглянувши позовну заяву за позовом Концерну «Міські теплові мережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

На виконання ч.6 ст.187 ЦПК України, 06.11.2025 отримано відповідь з Департаменту адміністративних послуг Запорізької міської ради № 06.4-06/02/28764 щодо реєстрації місця проживання відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дані, вказані у відповіді, тотожні відомостям, наведеним у позовній заяві. Судом також отримано відповідь від Департаменту адміністративних послуг Запорізької міської ради № 06.4-06/02/28765 стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в якій зазначено, що місце проживання відповідача було зареєстроване за адресою АДРЕСА_1 з 21.09.1981 по 09.07.2024, знята з реєстрації місця проживання у зв`язку зі смертю, дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Так, суддею встановлено підстави для відмови у відкритті провадження у справі в частині пред`явлених позовних вимог до ОСОБА_1 .

Згідно з ч.4 ст.25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. Відповідно до ч.1 ст.55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього. Процесуальне правонаступництво між відповідачем та його спадкоємцями у порядку ст.55 ЦПК України допускається, якщо усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Тобто, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку ст. 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника, а не зміни відповідача, однак лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

З наданих матеріалів вбачається, що позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, смерть якого настала в часі раніше, ніж звернення позивача до суду.

Цивільне процесуальне законодавство не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Так, норми ст.55 ЦПК України визначають порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона (учасник процесу), вибула з певних причин, у тому числі, й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

Нормами ч.4 ст.263 ЦПК України, ч.6 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права. Так, у своїй постанові від 16.05.2018 по справі №183/4229/14 Верховний Суд зазначив, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Вказаний висновок узгоджується з принципом правової визначеності, на якому неодноразово наголошував у своїй практиці Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним й безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

ЄСПЛ зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року (постанова Весрховного Суду у справі № 185/998/16-ц, пр.№ 61-33766сво18 від 20.06.2019).

Отже, в межах позовного провадження процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Таким чином, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Тому залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Разом із цим, суддя враховує, що залучення судом правонаступників відповідача, який помер ще до звернення позивача до суду, потребує зміни й підстав, й предмету позову в частині вимог до спадкоємця, що суперечить положенням ст.49 ЦПК України щодо неможливості одночасної зміни і підстав і предмету позову.

За загальним правилом питання наявності правонаступництва у спірних матеріальних правовідносинах має вирішуватися за позовом, заявленим безпосередньо до спадкоємців цієї особи, з урахуванням положень ст. 527, 608, 1216, 1218, 1281, 1282 ЦК України.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Таким чином, суддею встановлено підстави для відмови у відкритті провадження у справі частині пред`явлених позовних вимог до ОСОБА_1 , у зв`язку з чим солідарне стягнення також не є можливим.

В частині позовних вимог Концерну «Міські теплові мережі» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, суддя приходить до таких висновків.

Позовна заява подана з додержанням вимог статтей 175-177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Шевченківського районного суду м. Запоріжжя.

Підстави, визначені статтями 185-186 ЦПК України, для залишення заяви без руху, повернення заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

Зважаючи на те, що справа за вищевказаним позовом не підпадає під обмеження, які визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, через що її розгляд у порядку загального позовного провадження не є обов`язковим, крім того, вказана справа не становить ані значної складності, ані значного суспільного інтересу, вона може бути розглянута судом по суті у судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін за наявними у справі матеріалами.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 19, 25, 27, 55, 175-177, 185-187, 258-261, 274-279 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом Концерну «Міські теплові мережі» про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги в частині позовних вимог до ОСОБА_1 .

Прийняти позовну заяву Концерну «Міські теплові мережі» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги до розгляду та відкрити провадження у справі.

Призначити справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін за наявними у справі матеріалами.

Визначити дату, час та місце проведення судового засідання з розгляду справи по суті з викликом сторін:

26.11.2025 року об 11:00 год.

у залі судових засідань № 9 Шевченківського районного суду м. Запоріжжя (вул. Чарівна,117-а) та роз`яснити учасникам справи, що їх явка у призначене судове засідання є не обов`язковою.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України. Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України).

Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи - п`ять днів з дня отримання відзиву.

Встановити відповідачу строк для подання заперечень, копія яких одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи - п`ять днів з дня отримання відповіді на відзив.

Встановити третім особам (в разі їх залучення до участі у справі) п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали строк для подання пояснень щодо позову, а щодо відзиву - протягом десяти днів із дня його отримання, копія яких одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву; відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud0827/.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Максим ТУРЧИНСЬКИЙ