ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

Іменем України

04 листопада 2025 року

м. Харків

справа № 610/1000/25

провадження № 22-ц/818/4733/25

Харківський апеляційний суд у складі:

Головуючого: Маміної О.В.

суддів: Пилипчук Н.П., Тичкової О.Ю.,

за участю секретаря: Шнайдер Д.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Харківська міська рада, про оголошення фізичної особи померлою за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Хоміч Артема Анатолійовича на ухвалу Балаклійського районного суду Харківської області від 07 серпня 2025 року, постановленої під головуванням судді Феленка Ю.А.,

в с т а н о в и в :

01 квітня 2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою, у якій просила оголосити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлою, встановити дату смерті останньої ІНФОРМАЦІЯ_2 ..

Ухвалою Балаклійського районного суду Харківської області від 07 серпня 2025 року заяву залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 адвокат Хоміч Артем Анатолійович просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та справу направити для продовження до суду першої інстанції.

Посилається на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом першої інстанції норм процесуального права; зазначає, що суд першої інстанції безпідставно залишив заяву без розгляду. Зазначає, що судове засідання у справі було призначене на 07 серпня 2025 року об 11:00 у режимі відеоконференції, у якому представник позивача мав брати участь у справі з міста Харкова за допомогою власних засобів зв`язку. Однак у зазначений проміжок часу в місті Харкові та Харківському районні діяла повітряна тривога. Попри те, що, представник позивача до початку засідання отримував запрошення приєднатися до відеоконференції (у тому числі безпосередньо об 11:09), ці повідомлення надходили у період дії повітряної тривоги, коли він перебував в укритті та об`єктивно не мав можливості забезпечити стабільний відеозв`язок або надати оперативне пояснення про причини своєї відсутності. Зазначає, що той факт, що технічно пристрій адвоката перебував «онлайн», не є доказом реальної спроможності взяти участь у засіданні. Вважає, що суд першої інстанції мав би врахувати як загальну ситуацію в країні, так і конкретні умови, у яких перебував представник а саме неможливість здійснити зв`язок під час дії тривоги. Тому ухвала суду є помилковою.

Перевіряючи законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, відповідно до вимог ч. 1 ст.367ЦПК України - в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Залишаючи без розгляду заяву, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки належним чином повідомлені заявник та її представник адвокат Хоміч А.А. повторно не з`явилися у судове засідання, представник не вийшов на відеозв`язок під час відеоконференції, не повідомив про причини неявки і від нього не надходило заяв про розгляд справи за його відсутності та за відсутності заявника, а тому заяву про оголошення особи померлою слід залишити без розгляду.

Такі висновки суду першої інстанції відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Судом встановлено, що 10.04.2025 року заяву ОСОБА_1 про оголошення фізичної особи померлою прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено судовий розгляд в порядку окремого провадження у відкритому судовому засіданні.

Ухвалою від 13.05.2025 року заяву представника заявника адвоката Хоміча А.А. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду задоволено, постановлено всі судові засідання у справі проводити в режимі відеоконференції.

У судове засідання, призначене на 18.06.2025 року заявник та її представник не з`явились, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про що свідчить довідка про доставку 22.05.2025 року о 16:54:39 год електронного документу судової повістки про виклик до суду на 11:00 год 18.06.2025 року до електронного кабінету представника позивача в системі "Електронний суд" (а.с. 126 зворот).

Під час судового засідання 18.06.2025 року представника заявника чотири рази було запрошено до участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції, проте на відеозв`язок він протягом судового засідання не вийшов, про причини неявки суд не повідомив, після судового засідання жодних доказів на підтвердження поважності причин своєї неявки у судове засідання не надав.

Судове засідання було відкладено на 07.08.2025 року.

07.08.2025 року заявник та її представник у судове засідання, призначене на 11:00 год, не з`явилися, про час та місце його проведення були повідомлені належним чином, шляхом направлення судової повістки про виклик до суду в електронний кабінет представника заявника в системі "Електронний суд", яка була доставлена йому 19.06.2025 року о 12:07:52 год (а.с. 233). Перед початком судового засідання представнику заявника було чотири рази надіслано запрошення до участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, та один раз безпосередньо під час судового засідання, а саме об 11:09 год, проте він до відеоконференції не приєднався, хоча і перебував в режимі онлайн, що підтверджує наявність зв`язку у останнього. Про поважність причин неявки, у тому числі неможливість взяти участь у судовому засіданні з технічних причин, оголошення повітряної тривоги тощо, адвокат Хоміч А.А. не повідомив суд першої інстанції жодним з можливих способів (електронна пошта, телефон, СМС, месенджери тощо), відповідних підтверджуючих документів до суду не надіслав.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплює право на справедливий суд. У ч. 1 цієї статті встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Частиною 1 ст. 6 Конвенції закріплені такі елементи права на судовий захист, як право на розгляд справи, справедливість судового розгляду, публічність розгляду справи та проголошення рішення, розумний строк розгляду справи, розгляд справи судом, встановленим законом, незалежність і безсторонність суду. Право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом цих вимог процесуального закону правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише в разі повторної неявки позивача, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка без поважних причин, а також за умови, що він був належним чином повідомлений, від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Під час вирішення питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Матеріали справи свідчать про те, що ухвалою від 13.05.2025 року заяву представника заявника адвоката Хоміча А.А. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду задоволено, постановлено всі судові засідання у справі проводити в режимі відеоконференції.

Згідно частини 5 статті 212 ЦПК України ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, його представник, який подав відповідну заяву, крім випадку коли суд після призначення судового засідання чи під час такого засідання втратив технічну можливість забезпечити проведення відеоконференції.

У судове засідання, призначене на 18.06.2025 року заявник та її представник не з`явились, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про що свідчить довідка про доставку 22.05.2025 року о 16:54:39 год електронного документу судової повістки про виклик до суду на 11:00 год 18.06.2025 року до електронного кабінету представника позивача в системі "Електронний суд" (а.с. 126 зворот).

Судове засідання було відкладено на 07.08.2025 року 11 год 00 хв..

У судове засідання, призначене на 11 год 00 хв. 07.08.2025 року заявник та її представник у судове засідання, про час та місце його проведення були повідомлені належним чином, шляхом направлення судової повістки про виклик до суду в електронний кабінет представника заявника в системі "Електронний суд", яка була доставлена йому 19.06.2025 року о 12:07:52 год (а.с. 233).

Посилання апелянта на те, що у м. Харкові, де знаходився представник була оголошена повітряна тривога колегією суддів не приймається.

З початку повномасштабної військової агресії населені пункти України систематично зазнають ракетних ударів, а прифронтові міста і села бомбардувань, артилерійських та мінометних обстрілів.

Оповіщення про загрозу або виникнення таких надзвичайних ситуацій здійснюється через системи оповіщення різних рівнів, електронні комунікаційні мережі загального користування тощо, відповідно до статті 30 Кодексу цивільного захисту України, Положення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій та організації зв`язку у сфері цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 вересня 2017 року №733, зокрема шляхом уривчастого звукового попереджувального сигналу «Увага всім» та трансляції відповідного повідомлення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайної ситуації (далі - сигнал «повітряна тривога»).

Чинним законодавством України у сфері цивільного захисту передбачений чіткий алгоритм поведінки громадян та відповідні повноваження органів державної влади, місцевого самоврядування, керівників підприємств і організацій усіх форм власності у випадку виникнення надзвичайної ситуації. Шляхом відповідних оповіщень (сигналів і повідомлень) органи управління цивільного захисту доводять до мешканців населених пунктів інформацію про загрозу та виникнення надзвичайних ситуацій, повітряної тривоги, аварій, катастроф, епідемій, пожеж тощо. Після отримання таких оповіщень громадяни мають діяти відповідно до наданих інструкцій та правил цивільного захисту. Зокрема, припинити роботу та вжити необхідних заходів безпеки (рішення Ради суддів України від 05 серпня 2022 року № 23).

Відповідно до наведених приписів судами запроваджено локальні заходи (план, порядок дій, розпорядження) щодо інформування про сигнал «повітряна тривога» та реагування задля збереження життя і здоров`я суддів, працівників апарату та відвідувачів суду, зокрема для їх негайного переходу до укриття.

Апелянт посилається на те, що не зміг приєднатися до судового засідання за допомогою відеоконференції, оскільки перебував в укритті.

Разом з тим даних про те, що на час призначення судового засідання по справі, 07 серпня 2025 року на 11 год. 00 хв., у м. Балаклія Харківської області, де знаходиться суд першої інстанції, тривала повітряна тривога матеріали справи не містять.

Доказів, що представник заявника знаходився саме у м. Харкові, де в той час було оголошено тривогу, матеріали справи не містять.

Натомість з протоколу судового засідання убачається, що після відкриття судового засідання представник заявника знаходився в режимі «онлайн». Тобто мав можливість приєднатися до відеоконференції. Проте на неодноразові запрошення на відеозв`язок не вийшов, причини неявки суду не повідомив.

Суд першої інстанції не мав можливості передбачити чи оголошена повітряна тривога під час судового засідання у місці, де знаходиться представник заявника.

Клопотання про визнання поважними причини неявки представника заявника адвокат Хоміч А.А. подав лише о 13.00 год. 07.08.2025 року.

Крім того колегія суддів зауважує на попередню поведінку представника заявника, який у судове засідання 18.06.2025 року не з`явився, на неодноразові запрошення до участі у відеоконференції не приєднався, поважних причин неявки у засідання не навів ані суду першої інстанції, ані апеляційній інстанції. Про причини неявки до суду не повідомив.

Також колегія суддів вважає безпідставним посилання апелянта на постанову Верховного Суду від 26.02.2025 року по справі №752/8937/24, оскільки у зазначеній постанові мали місце інші обставини, які стосуються безпосередньої участі сторін в судовому засіданні у приміщенні суду під час оголошення повітряної тривоги.

Враховуючи вищевикладене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду з підстав повторної неявки заявника та його представника, які були належним чином повідомлення про час та дату розгляду справи.

Доказів неможливості приєднатися до участі у справі в режимі відеоконференції або повідомити про причини неявки апелянтом суду не надано. Саме лише оголошення повітряної тривоги в одному із регіонів України не свідчить про відсутність такої можливості.

Судова колегія приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції постановлена з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Разом з тим залишення заяви без розгляду не позбавляє заявника права звернутися з такою заявою повторно.

Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Хоміч Артема Анатолійовича залишити без задоволення.

Ухвалу Балаклійського районного суду Харківської області від 07 серпня 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий: О.В. Маміна

Судді: Н.П. Пилипчук

О.Ю. Тичкова

Повний текст судового рішення складено 10.11.2025 року