Справа № 450/4135/25 Провадження № 2/450/2328/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків

10 жовтня 2025 року Пустомитівський районний суд Львівської області в складі :

головуючого-судді Мельничук І. І.

секретаря судового засідання Дикій О. Ю.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Пустомити цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Кутська селищна рада Косівського району Івано-Франківської області про позбавлення батьківських прав,-

в с т а н о в и в :

10.09.2025 року в провадження судді Пустомитівського районного суду Львівської області надійшли матеріали позовної заяви у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Кутська селищна рада Косівського району Івано-Франківської області про позбавлення батьківських прав.

01.10.2025 року провадження у справі відкрито.

Дослідивши матеріали цивільної справи, після відкриття провадження у справі, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати строк для усунення недоліків з наступних підстав:

згідно п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В порушення вищезазначеної норми права, позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача, відповідача та третьої особи, у той же час, адреса реєстрації місця проживання позивача зазначена як: АДРЕСА_1 , а фактичного проживання: АДРЕСА_2 , однак із позову випливає, що 21.08.2024 року було придбано квартиру у селі Малий Рожин Косівського району Львівської області, куди позивач із чоловіком та дітьми переїхали на постійне місце проживання, у такому випадку неможливо достеменно встановити місце проживання позивача, що має істотне значення для визначення територіальної підсудності даної цивільної справи, а також визначення органу опіки та піклування участь якого у такій категорії справ є обов`язковою.

Крім того, суд звертає увагу позивача на те, що у поданій позовній заяві нею помилково зазначено в якості третьої особи Кутську селищну раду Косівського району Івано-Франківської області, при цьому вказано невірну адресу - АДРЕСА_3 , яка очевидно не відповідає дійсності та не співпадає з фактичним місцезнаходженням зазначеного органу місцевого самоврядування, що позбавляє суд можливості належним чином повідомити про розгляд справи та забезпечити участь її уповноваженого представника у судовому процесі.

Крім цього, зазначення селищної ради як третьої особи є невірним, оскільки у справах подібної категорії третьою особою має бути виключно орган опіки та піклування, визначений за місцем проживання (реєстрації) за місцем реєстрації матері або батька, стосовно яких вирішується питання про позбавлення батьківських прав.

Отже, позивачу необхідно правильно визначити та залучити до участі в справі орган опіки та піклування, з обов`язковим зазначенням повної назви установи, юридичної адреси, засобів зв`язку, коду ЄРДПОУ.

Згідно до п. 5 п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позбавлення батьківських прав є крайнім заходом, особи можуть бути позбавлені батьківських прав виключно з підстав, передбачених статтею 164 СК України.

Згідно п.15 Постанови Пленуму ВСУ від 30.03.2007 року №3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно її утримують, та ін.), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Згідно із ч. 5 ст. 19 СК України, орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Отже, відповідно до положень ст.19 Сімейного Кодексу України, питання щодо позбавлення батьківських прав певної особи повинно обов`язково розглядатися в досудовому порядку органом опіки та піклування з оформленням та видачею про це письмового висновку, однак, в матеріалах позовної заяви відсутній висновок про доцільність позбавлення відповідачів батьківських прав.

Водночас, позивачем не зазначено, чи взагалі розглядалось таке питання органом опіки та піклування із винесенням письмового висновку про доцільність позбавлення батьківських прав відповідача.

В свою чергу, висновок органу опіки та піклування є ключовим доказом по даній категорії справ, якою б не була підстава позбавлення батьківських прав. Даний висновок робиться на підставі засідань комісії органу опіки та піклування про питання доцільності позбавлення батьківських прав. Для підготовки даного висновку комісія спілкується з відповідачем та вивчає наявність підстав для позбавлення батьківських прав.

Ненадання висновку одночасно з позовом позбавляє суд можливості провести розгляд справи у встановленому законом порядку та протягом розумного строку.

Суд вважає, що зверненню до суду з позовом про позбавлення батьківських прав має передувати виважена та ґрунтовна підготовка, збір необхідної доказової бази. Збір означеної доказової бази є вихідною та початковою задачею, яка передує всім іншим етапам процесу позбавлення батьківських прав. Такий етап можна назвати підготовчим й основним. Далі процес позбавлення батьківських прав можна умовно поділити на 3 етапи: 1 етап - етап звернення з відповідною заявою про надання висновку про доцільність позбавлення конкретної особи батьківських прав. Така заява подається до відповідної Служби у справах дітей органу місцевого самоврядування відповідного району в місті або місцевої державної адміністрації в районі відповідної області за місцем реєстрації матері або батька, стосовно яких вирішується питання про позбавлення батьківських прав згідно з вимогами, визначеними постановою Кабінету Міністрів України від 24.09.2008 р. № 866, якою затверджено Порядок провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини; 2 етап - судовий етап; 3 етап - виконання судового рішення про позбавлення батьківських прав.

У цьому контексті суд звертає увагу на позицію ВСС України, викладену в ухвалі від 01 листопада 2017 року у справі № 211/559/16-ц, відповідно до якої позбавлення батьківських прав є передчасним без відповідного висновку органу опіки та піклування і попередження батька про необхідність змінити ставлення до виховання дитини.

Отже, позовна заява не відповідає вимогам п. 2 п. 5 п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки не містить повного викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та не зазначено всіх доказів, що підтверджують кожну обставину.

В зв`язку з чим, суддя вважає, що позивач не зазначив відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору, як цього вимагає пункт 6 частини 3 статті 175 ЦПК України.

Зважаючи на викладене, позивачу необхідно у встановлений законом строк усунути вказані недоліки, шляхом надіслання до суду уточненої позовної заяви, уточнити фактичне місце проживання позивача; наявність або відсутність електронного кабінету відповідача та третьої особи, визначити правильно орган опіки та піклування, з обов`язковим зазначенням повної назви установи, юридичної адреси, засобів зв`язку, код ЄРДПОУ, адреси електронної пошти; надати копії документів (за наявності) які у встановленому законом порядку посвідчують особу відповідача ОСОБА_2 , надати висновок органу опіки про доцільність позбавлення батьківських прав або вказати причини неможливості отримання вказаного висновку самостійно.

Виходячи з вищезазначеного і відповідно до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків. В разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 258-261,353 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Кутська селищна рада Косівського району Івано-Франківської області про позбавлення батьківських прав - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вказаних вимог позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяІ. І. Мельничук