Провадження № 2/686/9903/25
про залишення позовної заяви без руху
12 листопада 2025 року м. Хмельницький
Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Хараджа Н.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , яка подана та підписана представником Смішною Ілоною Вікторівною, до Першого відділу державної виконавчої служби головного Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) про зняття арешту з нерухомого майна,
Згідно з частиною 1статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Суд, дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, приходить до висновку про залишення її без руху з наступних підстав.
Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Пунктом другим постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» роз`яснено, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном.
Зі змісту позовної заяви позивачка стверджує, що вона є власницею квартири АДРЕСА_1 , проте, як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 436298527 від 22.07.2025 року позивачка ОСОБА_1 має право власності на квартиру АДРЕСА_1 , у розмірі 1/5 частки.
Доказів, на підтвердження належності позивачці усієї вказаної квартири на праві власності станом на день звернення до суду з позовом.
Крім того, як вбачається зі змісту позовної заяви «Єдиним відомим Позивачці виконавчим документом, який міг бути підставою для вжиття заходів примусового виконання, є судовий наказ Хмельницького міськрайонного суду від 19.07.2010 року у справі №2н-3400/10, яким з ОСОБА_1 та ще чотирьох осіб стягнуто солідарно заборгованість за послуги водопостачання та водовідведення у сумі 2402 грн. 10 коп. на користь Міського комунального підприємства «Хмельницькводоканал»».
Проте, представником позивача не наведено обґрунтувань, чому відповідачем у справі зазначено саме Перший відділ державної виконавчої служби головного Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ), а не особу, в інтересах якої був накладений арешт.
Суд зауважує, що відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.11.2019 року по справі № 905/386/18, відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майноу виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна. Орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може залучатися до участі у справах як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.
Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Таким чином, позовна заява ОСОБА_1 , яка подана та підписана представником ОСОБА_2 до Першого відділу державної виконавчої служби головного Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) про зняття арешту з нерухомого майна, підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, а саме: долучити актуальний витяг чи інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо квартири АДРЕСА_1 , на підтвердження належності позивачці вказаної квартири на праві власності станом на день звернення до суду з позовом та зазначити обґрунтування звернення з цими вимогами саме до Першого відділу державної виконавчої служби головного Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ), а не до особи, в інтересах якої накладено арешт;
Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя
Позовну заяву ОСОБА_1 , яка подана та підписана представником ОСОБА_2 , до Першого відділу державної виконавчої служби головного Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) про зняття арешту з нерухомого майна - залишити без руху.
Позивачу надати строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду - 10 днів з дня отримання даної ухвали.
У разі не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява відповідно до ч. 3ст. 185 ЦПК України буде визнана неподаною та повернута позивачу.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хмельницького

міськрайонного суду Н.В. Хараджа