У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Якимець О. І.,

за участю секретаря судового засідання Карпишиної К.С.,

представника заявника - Горбачової І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою поданою в порядку окремого провадження Київської міської ради, заінтересовані особи: Подільська районна в місті Києві державна адміністрація, Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання спадщини відумерлою,

в с т а н о в и в :

Київська міська рада звернулась до суду з заявою, поданою в порядку окремого провадження у якій просить визнати квартиру АДРЕСА_1 , (загальною площею 45.42 житловою площею 29.1), що залишилась після смерті ОСОБА_1 відумерлою спадщиною та передати зазначене житлове приміщення до комунальної власності територіальної власності територіальної громади міста Києва.

В обґрунтування заяви зазначає, що Київською міською радою виявлено нерухоме майно, що складається з житлового приміщення, а саме: квартири АДРЕСА_1 , яка залишилась після смерті ОСОБА_1 . ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зазначає, що згідно витягу реєстру територіальної громади міста Києва зареєстровані особи у спірній квартирі відсутні. Вказує, що станом на момент подачі відповідної заяви, квартира належить тільки померлій особі. У зв`язку з викладеним Київська міська рада звернулась до суду з відповідною заявою про визнання вищевказаного житлового приміщення відумерлою спадщиною.

Разом з позовною заявою представником заявника подано клопотання про витребування доказів. А саме для з`ясування необхідних для розгляду заяви обставин, просить витребувати з Чотирнадцятої Київської держаної нотаріальної контори інформацію стосовно відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 14.07.2025 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Призначено судове засідання та вирішено клопотання про витребування зазначених доказів у Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори.

22.08.2025 року на адресу суду надійшла заява від Чотирнадцятою київської державної нотаріальної контори лист в якому вказано, що спадкова справа до майна померлого заведена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пелих Ю.В.

08.09.2025 року на адресу суду від представника заявника надійшло клопотання про витребування доказів, а саме копії спадкової справи після померлого ОСОБА_1 , яка була відкрита приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пелих Ю.В.

Ухвалою суду від 08.09.2025 року клопотання представника Київської міської ради про витребування доказів задоволено. Вирішено питання про витребування копії спадкової справи.

29.09.2025 на адресу суду від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пелих Ю.В. надійшла належним чином завірена копія спадкової справи.

В судовому засіданні представник заявника заяву підтримав, просив таку задовольни.

Представник заінтересованої особи - Подільської районної в м. Києві державної адміністрації ,в судове засідання не з`явився, про розгляд заяви повідомлявся належним чином.

Від Чотирнадцятої київської міської державної нотаріальної контори на адресу суду надійшла заява про розгляд заяви без участі їх представника.

Заслухавши думку представника заявника, дослідивши подану заяву, витребувані докази, суд прийшов до наступного.

Судом встановлено, що згідно з інформації з Держаного реєстру речових прав на нерухоме майно №433765242 від 02.07.2025 власником квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 02.06.2018 року.

Згідно витягу з реєстру територіальної громади м. Києва про зареєстрованих/знятих з реєстрації осіб у житловому приміщенні №131455085 від 27.05.2025, за адресою : АДРЕСА_2 за період з 01.11.2017 по 27.05.2025 зареєстровані особи за вказаною адресою відсутні.

З копії спадкової справи №38/2018 вбачається, що 28 грудня 2015 року померлим було складено заповіт на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Заповіт посвідчений державним нотаріусом Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори Ястремською Ж.В.

Також згідно матеріалів спадкової справи також наявна заява ОСОБА_3 про прийняття спадщини після померлого №93/01-14.

Згідно з частиною другою статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження зокрема справи про визнання спадщини відумерлою (частина перша статті 293 ЦПК України).

Порядок розгляду справ окремого провадження визначено статтею 294 ЦПК України.

Згідно з частинами першою, третьою, четвертою статті 294 ЦПК України під час розгляду справ окремого провадження суд зобов`язаний роз`яснити учасникам справи їхні права та обов`язки, сприяти у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних або юридичних осіб, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи; справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 червня 2018 року у справі № 636/1324/16-ц, провадження № 14-225цс18. У постановах Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі № 202/6418/18, провадження № 61- 8511св19 та від 23 грудня 2019 року у справі № 175/423/18, провадження № 61-8171св19.

Під спором про право розуміють перешкоди у здійсненні цивільного права, які згідно із законом можуть бути усунені за допомогою суду. Спір про право пов`язаний лише з порушенням, оспоренням або невизнанням, а також недоведенням суб`єктивного права, у спорі існують конкретні особи, які перешкоджають в реалізації права. За відсутності цих елементів немає спору про право.

У разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою (частина перша статті 1277 ЦК України).

Відповідно до статті 338 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону.

Системний аналіз зазначених норм матеріального і процесуального права дає підстави для висновку, що відумерлою є спадщина, визнана як така на підставі встановлення судом існування (чи не існування) кількох юридичних фактів: факт смерті спадкодавця, відсутність спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від спадщини, не прийняття спадкоємцями спадщини чи відмова від її прийняття, дотримання органом місцевого самоврядвання відповідної процедури.

Проте суд зазначає, що наявність заповіту який був складений померлим та наявності заяви про прийняття спадщини, свідчить про неможливість розгляду справи в порядку окремого провадження за заявою Київської міської ради, оскільки судом вбачається наявність спору.

Верховний Суд зауважує, що особливістю розгляду справи про визнання спадщини відумерлою, яка розглядається в окремому провадженні, як й інших справ окремого провадження, зокрема, є: заявлені вимоги у порядку окремого провадження повинні бути безспірними (відсутній спір про право); справи окремого провадження порушуються за заявою і розглядаються за участю заявника, заінтересованих осіб (відсутність спору про право зумовлює відсутність сторін з протилежними інтересами, відсутність позову); немає інститутів і категорій, властивих позовному провадженню (пред`явлення зустрічного позову, заміна сторін, співучасть, мирова угода, треті особи, звернення до третейського суду тощо); справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК України, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Заявник у справі про визнання спадщини відумерлою - це особа, в інтересах якої в суді порушується справа про підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваного права на спадщину, необхідних для реалізації нею майнових прав, без судового підтвердження яких вона позбавлена можливості здійснити ці права.

Отже, набуття права власності на відумерлу спадщину територіальною громадою можна розглядати як правовий засіб, що слугує досягненню визначеності у відносинах власності на засадах справедливості.

Тож, ОСОБА_2 як особа на яку складено заповіт є спадкоємцем ОСОБА_1 і заяву про відмову від спадщини вона не подавала. Також ОСОБА_3 , як особа яка подала заяву про прийняття спадщини також є спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_1 .

Таким чином, суд дійшов висновку, що заява Київської міської ради про визнання спадщини відумерлою не підлягає розгляду у порядку окремого провадження, оскільки існує спір про право, який підлягає розгляду у порядку позовного провадження.

Відповідно до частини шостої статті 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Керуючись ст.ст. п.5 ч.1 ст.257, 258-260, 354 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Заяву подану у порядку окремого провадження Київської міської ради, заінтересовані особи: Подільська районна в місті Києві державна адміністрація, Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання спадщини відумерлою - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Суддя О. І. Якимець