Справа № 296/5849/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без розгляду

30 жовтня 2025 рокум. Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючої судді Пилипюк Л. М.,

за участю секретаря судового засідання Клименко Е. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Страхова компанія «ТАС» про відшкодування шкоди,

у с т а н о в и в:

29 травня 2025 року до Корольовського районного суду міста Житомира надійшов позов ОСОБА_1 до АТ «Страхова компанія «ТАС» про відшкодування шкоди. Позовна заява сформована в підсистемі ЄСІТС «Електронний суд» та підписана представником позивача адвокатом Найдою К. В.

Звертаючись до суду з цим позовом, ОСОБА_1 заявляє на вирішення суду такі вимоги: стягнути з ПрАТ «Страхова компанія «ТАС» на користь ОСОБА_1 80 400 гривень шкоди, пов`язаної зі стійкою втратою працездатності; 16 526,42 гривень шкоди, пов`язаної з тимчасовою втратою працездатності та 4 846,32 гривень моральної шкоди. Крім того, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь судові витрати у справі, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу адвоката в розмірі 50 000 гривень.

Ухвалою судді Корольовського районного суду міста Житомира від 03 червня 2025 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Перше судове засідання у цій справі було призначено на 30 червня 2025 року.

У вказане судове засідання позивач та його представник не з`явились, хоча належним чином були повідомлені про дату, час та місце проведення судового засідання.

30 червня 2025 року до суду надійшло клопотання представника позивача про дистанційне ознайомлення з матеріалами справи. У вказаній заяві представник позивача просить забезпечити їй можливість в електронному вигляді ознайомитись із відзивом на позовну заяву.

У зв`язку з наведеними обставинами судове засідання у цій справі було відкладено на 20 серпня 2025 року. Однак, 20 серпня 2025 року судове засідання не відбулось у зв`язку з перебуванням судді у щорічний основній відпустці.

У судове засідання, яке було призначене на 22 вересня 2025 року, позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Найда К. В. не з`явились, хоча належним чином та завчасно були повідомлені про дату, час та місце проведення судового засідання. Зокрема, адвокат Найда К. В. отримала судову повістку в своєму Електронному кабінеті 12 вересня 2025 року.

У судове засідання, яке було призначене на 30 жовтня 2025 року, позивач повторно не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце проведення судового засідання.

Установлено, що на адресу ОСОБА_1 , яка вказана у позовній заяві ( АДРЕСА_1 ) суд рекомендованим листом надіслав судову повістку, однак таке поштове відправлення повернулось на адресу суду неврученим адресату з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Крім того, довідкою про доставку судової повістки підтверджено, що представник позивача адвокат Найда К. В. 14 жовтня 2025 року отримала судову повістку в своєму Електронному кабінеті.

Відповідно до п.3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи (п. 2 ч. 8 ст. 128 ЦПК України).

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (ч. 5 ст. 130 ЦПК України).

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга статті 2 ЦПК України).

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина третя статті 13 ЦПК України).

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України в разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України).

У своєму Рішенні від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 у справі № 1-9/2011 Конституційний Суд України зазначає, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Процесуальні права та обов`язки учасників справи визначені статтею 43 ЦПК України. Зокрема, учасники справи мають право: подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, брати участь у дослідженні доказів, ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Водночас учасник справи зобов`язаний: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, подавати усі наявні у нього докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, надавати суду повні й достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Крім того, згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до правового висновку, викладеного, зокрема, у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час проведення засідання, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності.

Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені вище норми дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права чи інтересу, має бути активним учасником судового провадження безпосередньо чи опосередковано (через представника).

Суд установив, що позивач ОСОБА_1 двічі поспіль не з`явився у судове засідання та не повідомив суду про причини своєї неявки.

Клопотання про відкладення розгляду справи або про розгляд справи без його участі від позивача до суду не надходили.

Таким чином, позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явився у судове засідання та не повідомив про причини своєї неявки.

З огляду на наведене суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до АТ «Страхова компанія «ТАС» про відшкодування шкоди.

Керуючись ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, 258, 260 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Страхова компанія «ТАС» про відшкодування шкоди залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, в разі проголошення вступної та резолютивної частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Корольовського районного суду

міста Житомира Лілія ПИЛИПЮК