Номер провадження: 22-ц/813/4970/25
Справа № 501/5238/24
Головуючий у першій інстанції Петрюченко М.І.
Доповідач Сегеда С. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.10.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого Сегеди С.М.,

суддів: Громіка Р.Д.,

Комлевої О.С.,

за участю:

секретаря Козлової В.А.,

апелянта ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Іллічівського міського суду Одеської області від 17 березня 2025 року про відмову у прийнятті та повернення зустрічної позовної заяви, постановленої під головуванням судді Петрюченко М.І., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Чорноморська міська рада Одеського району Одеської області, про визнання об`єкту нерухомості самочинним та скасування запису про проведену державну реєстрацію права власності,

встановив:

19.12.2024 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа: Чорноморська міська рада Одеського району Одеської області, про визнання об`єкту нерухомості самочинним та скасування запису про проведену державну реєстрацію права власності.

В свою чергу, 19.02.2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка заявляє самостійні вимоги: Чорноморська міська рада Одеської області, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги: ОСОБА_3 , про відновлення законних меж земельних ділянок, зобов`язання ОСОБА_2 знести об`єкти самочинного будівництва.

Ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області від 17.03.2025 року у прийнятті зустрічного позову було відмовлено та зустрічний позов було повернуто ОСОБА_1 (т.2, а.с.13-14).

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 ставить питання про скасування ухвали Іллічівського міського суду Одеської області від 17.03.2025 року та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм процесуального права (т.2, а.с.28-29).

Вирішуючи питання про слухання справи у відкритому судовому засіданні за участю апелянта ОСОБА_1 , у відсутність інших учасників справи, колегія суддів виходить із того, що всі учасники справи належним чином були повідомлені про час і місце судового засідання (а.с.2, а.с.194-101)

Колегією суддів було також враховано, що поштова кореспонденція направлялась третій особі ОСОБА_3 (а.с.85).

Однак, поштова кореспонденція на вказану адресу повернулася до суду з відміткою про те, що адресат відсутній за вказаною адресою (а.с.89-90), що у відповідності до вимог, передбачених ч.1 ст. 131 ЦПК України вважається його належним сповіщенням.

Відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України, відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання.

З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Одеським апеляційним судом 23.07.2025 року було розміщено на офіційному веб-сайті судової влади України оголошення про повідомлення ОСОБА_3 про слухання справи 28.10.2025 року о 15 год.00 хв., що в сенсі ст. 128 ЦПК України є його належним повідомленням (а.с.88).

Колегія суддів зазначає, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі Конвенція), кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, ЄСПЛ в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції.

Також слід зазначити, що відповідно до ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність. Згідно зі ст. 12-2 вказаного Закону в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені. Згідно зі ст. 26 вказаного Закону правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. Явка сторони до суду апеляційної інстанції не є обов`язковою, а тому перешкоди для розгляду справи в даному випадку відсутні.

На підставі викладеного, а також враховуючи, що в своїх рішеннях ЄСПЛ наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, колегія суддів вирішила слухати справу за участю апелянта.

Відмовляючи у прийнятті зустрічної позовної заяви, суд першої інстанції виходив із того, що первісний позов не є взаємопов`язаним з розглядом зустрічного позову, їх спільний розгляд не є доцільним і призведе лише до затягування вирішення спору (а.с.13-14).

Однак, колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи із наступних підстав.

Із матеріалів справи вбачається, що 19.12.2024 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа: Чорноморська міська рада Одеського району Одеської області, про визнання об`єкту нерухомості самочинним та скасування запису про проведену державну реєстрацію права власності, а саме просила суд:

- визнати об`єкт нерухомості, який складається з житлового будинку літ «А», загальна площа: 15,9 кв.м. житлова площа, 8,7 кв.м. вбиральня літ «Б», літній душ літ. «В», навіс літ. «Г», вимощення літ. «І», споруди № 1-5. Додаткові відомості: «1,4 огорожа, № 2 ворота, № 3 хвіртка, № 5цистерна), який зареєстрований на ім`я ОСОБА_1 , який самочинно збудований з дерева за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :02:026:0141, самочинно збудованим;

- скасувати запис про проведену державну реєстрацію вищевказаного житлового будинку з надвірними спорудами (т.1, а.с.2-8).

Колегія суддів зазначає, що згідно з ч.ч. 1-2 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Отже, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за наявності одночасно двох умов: 1) обидва позови взаємопов`язані; 2) спільний їх розгляд є доцільним.

Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 28.09.2021 року у справі № 910/6070/21.

Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України. При цьому ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема, коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду у справі № 1.380.2019.002610 від 01.02.2023 року від 24.06.2022 року, у справі № 922/4411/21, у справі № 914/234/23.від 07.07.2023 року.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 12.05.2022 року у справі № 910/7951/21, від 02.06.2022 року у справі № 922/4409/21.

При цьому суд враховує, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Таке право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством.

Звертаючись до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_2 , первісний відповідач ОСОБА_1 зазначив третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги: Чорноморську міську раду Одеської області, третьою особою, яка не заявляє самостійні вимоги: ОСОБА_3 , та просив суд задовольнити зустрічний позов, відмовити у задоволенні первісного позову щодо скасування державної реєстрації земельних ділянок, за яким допустити одночасно припинення усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо виключення з реєстрації земельних ділянок з кадастровими номерами :02:026:0142 і :02:026:0143 та зобов`язати первісного позивача ОСОБА_2 знести об`єкти самочинного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 на земельній ділянці з кадастровим № :02:026:0142 та земельній ділянці з кадастровим № :02:026:0141 по АДРЕСА_1 .

Таким сином, оскільки предметом первісного позову ОСОБА_2 та предметом зустрічного позову ОСОБА_1 є, на їх думку, самочинне будівництво житлових будинків та підсобних приміщень, а за зустрічним позовом ОСОБА_1 ще й зобов`язання ОСОБА_2 знести самочинне будівництво і встановити законні межі вище вказаних земельних ділянок між ОСОБА_1 та Чорноморською міською радою Одеської області (т.1, а.с.210-212), то колегія суддів вважає, що вимоги зустрічного позову взаємопов`язані із первісним позовом, тобто дані позови є взаємопов`язаними і їх окремий розгляд є недоцільним.

Проте, суд першої інстанції на вищевикладене уваги не звернув та прийшов до помилкового висновку про те, що розгляд первісного позову не є взаємозв`язаним з розглядом зустрічного позову, їх спільний розгляд не є доцільним і призведе лише до затягування вирішення спору у даній справі.

За таких обставин, зважаючи на те, що зустрічний позов ОСОБА_1 містить ознаки взаємопов`язаності з первісним позовом, колегія суддів вважає доцільним його розгляд спільно з первісним позовом, а тому оскаржувана ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно ч.ч. 1,5,6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За змістом ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотримання норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданням цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог або заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про те, що заявник апеляційної скарги надав суду достатні, належні і допустимі докази існування обставин, на які він посилається як на підставу своїх заперечень проти оскаржуваного судового рішення та доводів апеляційної скарги, у зв`язку з чим оскаржувана ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, п.6 ч.1 ст. 374, п. 4 ч.1 ст. 376, ст.ст. 381-384, 389-391 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Іллічівського міського суду Одеської області від 17 березня 2025 року про відмову у прийнятті та повернення зустрічної позовної заяви скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення, однак може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції України протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 06.11.2025 року.

Судді Одеського апеляційного суду: С.М. Сегеда

Р.Д. Громік

О.С. Комлева