У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2025 року суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Хацько Н.О., розглянувши заяву представника позивача адвоката Еренцова Євгенія Валерійовича який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа : Державна інспекція архітектури та містобудування України про усунення перешкод у користуванні житловим будинком і земельними ділянками шляхом знесення самочинно збудованої споруди та приведення забудови суміжної ділянки у відповідність до обов`язкових вимог ДБН,-

в с т а н о в и в :

Позивача ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Еренценов Є.В., на підставі ордеру АО№1200524 від 24.10.2025р. звернулись до суду з позовом, у якому просять про усунення перешкод у користуванні житловим будинком і земельними ділянками шляхом знесення самочинно збудованої споруди та приведення забудови суміжної ділянки у відповідність до обов`язкових вимог ДБН до ОСОБА_2 , третя особа : Державн інспекція архітектури та містобудівництва України.

Позивач в інтересах якого діє адвокат Еренценов Є.В. разом з позовом подав до суду заяву про забезпечення позову, в якій зазначив, що позов у справі подано щодо усунення перешкод у користуванні належними позивачу житловим будинком і земельними ділянками (кадастрові номери №:02:012:5008; :02:012:5062) у зв`язку зі зведенням відповідачем на суміжній ділянці самочинного будівництва об`єкту за адресою : АДРЕСА_1 (кадастрові номери: :02:012: 0365;:02:012:0366; :02:012:0367; :02:012:0368; :02:012:0369; :02:012:0370), що примикає суцільною зовнішньою стіною будівлі, без вступу від межі з порушенням протипожежний розривів. Розташування стіни свідчать про порушення вимог щодо : мінімальної відстані від межі сусідньої ділянки, протипожежних розривів між житловими будинками/спорудами, забезпечення інсоляції й провітрювання. Відповідач не дотримався вимог «Пожежної безпеки об`єктів будівництва. Загальні вимоги» та забудував спірний будинок на відстані 5,17 метра, що є меншим за мінімально допустимі значення для будинків ІІІ ступеня вогнестійкості і не відповідає вимогам ДБН щодо безпечних протипожежних відстаней. Державна інспекція архітектури та містобудівництва України листом від 03.10.2025 № 6427/03/18-25 проінформувала про відсутність у системі інформації та документів, що надають право на виконання підготовчих і будівельних робіт, а також документів про прийняття в експлуатацію зазначеного об`єкта.

Не дивлячись на цей будівельні роботи виконуються інтенстивно; без вжиття заходів забезпечення відповідача може завершити будівництво, провести оздоблювальні та інженерні роботи, ініціювати введення об`єкта в експлуатацію, що істотно ускладнить або унеможливить реальне виконання майбутнього рішення. З огляду на вище вказане представник позивача просить вжити заходів забезпечення позову а саме : заборонити відповідачу ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та/або будь-яким залученим ним підрядником, субпідрядником, іншим особам продовжувати та здійснювати будь-які будівельні роботи (зокрема :земельні, фундаментні, фасадні та оздоблювальні роботи) на земельних ділянках з кадастровими номерам : :02:012:0365; :02:012:0366; :02:012:0367; :02:012:0368; :02:012:0369; :02:012:0370 за адерсою : АДРЕСА_1 до набрання законної сили рішенням суду у цій справі. Заборонити вчинення дій, спрямованих на введення об`єкта в експлуатацію на земельних ділянках з кадастровим номером :02:012:0365; :02:012:0366; :02:012:0367; :02:012:0368; :02:012:0369; :02:012:0370 за адерсою : АДРЕСА_1 до вирішення спору по суті (подання декларацій/актів готовності, отримання сертифікатів, укладення договорів на постачання інженерних ресурсів до прийняття об`єкта), як таких, що безпосередньо ускладнюють або роблять неможливим виконання майбутнього рішення суду про знесення.

Згідно з п. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Зміст і форма заяви відповідає вимогам ст. 151 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду (ч. 2 ст. 149 ЦПК України).

Пунктом 1 частини 1 ст. 150 ЦПК України передбачений такий вид забезпечення позову як накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»).

У відповідності до приписів ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Такої позиції притримується Верховний Суд у своїй Постанові 17 жовтня 2018 року, справа № 183/5864/17-ц (провадження № 61-38692св18).

Крім того, статтею 150 ЦПК імперативно встановлено, що види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позовними вимогами.

При цьому, співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, за рахунок якого пропонується забезпечити позов, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне вчинення таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам (п. 3-4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року N 9).

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову.

Позивачем заявлені вимоги про усунення перешкод у користуванні житловим будинком і земельними ділянками шляхом знесення самочинно збудованої споруди та приведення забудови суміжної ділянки у відповідність до обов`язкових вимог ДБН за адресою АДРЕСА_1 , згідно заяви про забезпечення позову представник позивача просить заборонити відповідачу ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та/або будь-яким залученим ним підрядником, субпідрядником, іншим особам продовжувати та здійснювати будь-які будівельні роботи (зокрема :земельні, фундаментні, фасадні та оздоблювальні роботи) на земельних ділянках з кадастровими номерами: :02:012:0365; :02:012:0366; :02:012:0367; :02:012:0368; :02:012:0369; :02:012:0370 за адерсою : АДРЕСА_1 до набрання законної сили рішенням суду у цій справі. Заборонити вчинення дій, спрямованих на введення об`єкта в експлуатацію вищевказані земельні ділянки до вирішення спору по суті (подання декларацій/актів готовності, отримання сертифікатів, укладення договорів на постачання інженерних ресурсів до прийняття об`єкта), як таких, що безпосередньо ускладнюють або роблять неможливим виконання майбутнього рішення суду про знесення.

На підтвердження свої вимог представник позивача надав суду витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, відповідного до якого ОСОБА_1 є власником житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , який розташований на земельній ділянці за кадастровим номером :02:012:5008; інформацію з Державного земельного кадастру про земельну ділянку відповідно до якої земельні ділянки з кадастровими номерами: :02:012:0365; :02:012:0366; :02:012:0367; :02:012:0368; :02:012:0369; :02:012:0370 належать на праві власності ОСОБА_2 ; топографічну зйомку місцевості, виконану у жовтні 2025 року із зображенням розташування суміжних ділянок та лінії меж між спорудами сторін; копію відповідей Державної інспекції архітектури та містобудівництва України про те, що за кадастровими номерами: :02:012:0365; :02:012:0366; :02:012:0367; :02:012:0368; :02:012:0369; :02:012:0370 за адерсою : АДРЕСА_1 інформації та документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, та документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, змін до них, їх скасування чи анулювання не виявлено. Також до матеріалів справи додані фото підтвердження.

Позовні вимоги ОСОБА_1 мотивовано тим, що відповідач здійснює самочинне будівництво багатоквартирного будинку, що не відповідає будівельним нормам ДБН В.2.2-15:2019, при цьому для садибної та заблокованої забудови діють норми ДБН Б.2.2-12:2019 щодо розміщення будинків на ділянці, мінімальних відступів від меж та взаємних відстаней між житловими будинками на сусідніх ділянках; не дотримання обов`язкових вимог ДБН В1.1.1-7:2006 щодо пожежних розривів і класів вогнестійкості, крім того будинок відповідача не є «зблокованим житловим будинком» у розумінні ДБН Б.2.2-12:2019, а за своїми ознаками тяжіє до багатоквартирного будинку, який не допускається на землях з цільовим призначенням 02.01 у кварталах садибної забудови. Забудова відповідача за сукупністю ознак належать щонайменше до III ступеня (третя група) вогнестійкості, для яких ДБН Б.2.2-12:2019 (таблиця 15.2.) встановлює обов`язкові протипожежні розриви між житловими будинками у 8 метрів, при цьому відповідач не дотримався вище вказаних вимог та збудував спірний будинок на відстані 5,17 метра від будинку позивача , що є меншим за мінімально допустимі значення для будинків III ступеня вогнестійкості і не відповідає вимогам ДБН щодо безпечних протипожежних відстаней. Самочинно збудований багатоквартирний житловий будинок відповідача у безпосередній близькості із будинком ОСОБА_1 без дотримання протипожежних розривів, створює реальну загрозу поширення полум`я у разі пожежі на домоволодіння позивача.

Як вбачається із матеріалів справи, між сторонами наявний спір щодо порушення прав позивача при здійсненні відповідачем будівництва на земельних ділянках з кадастровими номерами: :02:012:0365; :02:012:0366; :02:012: 0367;:02:012:0368; :02:012:0369; :02:012:0370 за адерсою: АДРЕСА_1 .

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів.

Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Такий висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Такий висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17.

Викладене свідчить про те, що після вирішення питання про відкриття провадження в цій справі та отриманні інформації про намагання відновлення позивачем порушеного права, ОСОБА_2 з високою імовірністю зможе вдатись до відчуження майна, що істотно ускладнить як виконання рішення про усунення перешкод у користуванні житловим будинком і земельними ділянками шляхом знесення самочинно збудованої споруди та приведення забудови суміжної ділянки у відповідність до обов`язкових вимог ДБН.

Враховуючи предмет позову, обґрунтованість ризиків невиконання рішення суду, суд приходить до висновку про те, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню та є об`єктивна доцільність застосування заходу забезпечення позову шляхом заборони вчиняти будь-які дії щодо здійснення будівельних робіт на земельних ділянках відповідача та заборони ведення об`єкта, розташованого на даних земельних ділянках в експлуатацію, оскільки на переконання суду, зазначений захід спроможний забезпечити в подальшому виконання судового рішення та забезпечить збалансованість інтересів сторін, унеможливить відчуження земельних ділянок та збудованих на них будинків на користь третіх осіб та стане перешкодою щодо затягування розгляду справи та обмеження прав позивача на ефективний судовий захист.

Керуючись ст.ст. 149-153, 157, 260, 261, 353-354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача адвоката Еренцова Євгенія Валерійовича який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа : Державна інспекція архітектури та містобудування України про усунення перешкод у користуванні житловим будинком і земельними ділянками шляхом знесення самочинно збудованої споруди та приведення забудови суміжної ділянки у відповідність до обов`язкових вимог ДБН- задовольнити.

Заборонити відповідачу ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та/або будь-яким залученим ним підрядником, субпідрядником, іншим особам продовжувати та здійснювати будь-які будівельні роботи (зокрема :земельні, фундаментні, фасадні та оздоблювальні роботи) на земельних ділянках з кадастровими номерам: :02:012:0365; :02:012:0366; :02:012:0367; :02:012:0368; :02:012:0369; :02:012:0370 за адерсою : АДРЕСА_1 до набрання законної сили рішенням суду у цій справі.

Заборонити вчинення дій, спрямованих на введення об`єкта в експлуатацію на земельних ділянках з кадастровим номером: :02:012:0365; :02:012:0366; :02:012:0367; :02:012:0368; :02:012:0369; :02:012:0370 за адерсою : АДРЕСА_1 до вирішення спору по суті (подання декларацій/актів готовності, отримання сертифікатів, укладення договорів на постачання інженерних ресурсів до прийняття об`єкта), як таких, що безпосередньо ускладнюють або роблять неможливим виконання майбутнього рішення суду про знесення

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя Н.О. Хацько