Справа № 399/383/24
Провадження № 2/399/7/2025
УХВАЛА

16 вересня 2025 року смт Онуфріївка

Онуфріївський районний суд Кіровоградської області в складі: головуючого судді Лях М.М., за участю секретаря судових засідань Гриценко Т.М., прокурора Лагоди О.В., представника ГУ ДГК в Кіровоградській області Гайворонської М.С., представника третьої особи на стороні позивача Нестеришина Т.С., представника відповідача Горобець О.Л., представника третьої особи на стороні відповідача Гамери В.З. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом Кіровоградської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Кіровоградській області до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Агродар ЛТД», третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Державне підприємство «Конярство України», третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Онуфріївська селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області, про витребування земельної ділянки та скасування державної реєстрації,

встановив:

На розгляді Онуфріївського районного суду Кіровоградської області перебуває цивільна справа за позовом Кіровоградської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Кіровоградській області до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Агродар ЛТД», третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Державне підприємство «Конярство України», третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Онуфріївська селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області, про витребування земельної ділянки та скасування державної реєстрації.

В судовому засіданні представник відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Агродар ЛТД» - Горобець Олена Леонідівна заявила клопотання про вирішення питання щодо внесення Кіровоградською обласною прокуратурою вартості земельної ділянки кадастровий номер :02:000:0549 на депозитний рахунок суду.

Клопотання мотивувала тим що, 09 квітня 2025 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» № 4292-ІХ від 12.03.2025 року. Відповідно до розділу II. Прикінцеві та перехідні положення даного закону: 1. Цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування. 2. Положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: 1) нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом; 2) нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.

Даним Законом стаття 390 Цивільного кодексу доповнена частиною 5 наступного змісту:

суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України "Про приватизацію державного житлового фонду".

Відповідач отримав земельну ділянку у порядку безоплатної приватизації на підставі рішення органу місцевого самоврядування. На момент передачі земельної ділянки право комунальної власності було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

ОСОБА_2 отримав землю у межах конституційного права на безоплатну приватизацію. Жодних об`єктивних ознак, що він знав або мав сумніватись у правомірності дій ради немає. З огляду на це, набуття ділянки відбулося за законною процедурою.

Натомість прокурор не посилається на жоден доказ, того, що ОСОБА_2 знав або мав знати про незаконність реєстрації права комунальної власності на спірну земельну ділянку за Онуфріївською селищною радою, а передача орендованої ділянки в подальшому не має жодного правового значення для визначення добросовісності набуття.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 43 ЦПК України просить суд вирішити питання, щодо внесення Кіровоградською обласною прокуратурою вартості земельної ділянки кадастровий номер :02:000:0549 на депозитний рахунок суду.

Представник позивача Кіровоградської окружної прокуратури прокурор Лагода О.В. в судовому засіданні заперечувала проти клопотання представника відповідача, просила відмовити у його задоволенні та зазначила, що наведені в клопотанні доводи є необґрунтованими та таким, що не підлягають задоволенню.

Представник ГУ ДГК в Кіровоградській області Гайворонська М.С. в судовому засіданні підтримала прокурора та просила клопотання представника відповідача залишити без задоволення.

Представник третьої особи на стороні позивача Державного підприємства «Конярство України» Нестеришин Т.С., підтримав прокурора, та просив відмовити в задоволенні клопотання представника відповідача.

Представник третьої особи на стороні відповідача Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області - Гамера В.З., підтримав клопотання представника відповідача та просив задовольнити його, оскільки доводи в клопотанні є обґрунтовані та такі, що підлягають задоволенню.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився про місце, дату і час розгляду справи був повідомлений належним чином. Заперечення та клопотань про відкладення розгляду справ не подавав.

Суд, заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши клопотання, вважає, що у його задоволенні слід відмовити з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, змагальність сторін та диспозитивність.

Згідно з положеннями ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, серед іншого керує ходом судового процесу, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом та, водночас, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Законом № 4292-IX від 12.03.2025 статтю 390 ЦК України доповнено частиною п`ятою згідно із якою "Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві. Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади. Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Крім цього цим же Законом було викладено і статтю 388 ЦК України в новій редакції, зокрема, ч. 3 визначено, що " 3. Держава, територіальна громада, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті, також не може витребувати майно від добросовісного набувача на свою користь, якщо: 1) з моменту реєстрації у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права власності першого набувача на нерухоме майно, передане такому набувачеві з державної або комунальної власності у приватну власність, незалежно від виду такого майна, минуло більше десяти років; 2) з дати передачі першому набувачеві з державної або комунальної власності у приватну власність нерухомого майна, щодо якого на момент такої передачі законодавством не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності, минуло більше десяти років.

Дія положень цієї частини не поширюється на випадки, якщо майно на момент вибуття з володіння держави або територіальної громади належало: а) до об`єктів критичної інфраструктури; б) до об`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави; в) до об`єктів та земель оборони; г) до об`єктів або територій природно-заповідного фонду, за умови наявності підтвердних документів про статус таких об`єктів (територій) на момент вибуття з володіння; ґ) до гідротехнічних споруд, за умови наявності підтвердних документів про статус таких об`єктів на момент вибуття з володіння; д) до пам`яток культурної спадщини, які не підлягали приватизації.

Вищевказаним Законом також були внесені зміни і до ст. 177 ЦПК України, частина 4 якої на даний час визначає, що «До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.»

Дія положень цієї частини не поширюється на випадки, якщо майно на момент вибуття з володіння держави або територіальної громади належало: а) до об`єктів критичної інфраструктури; б) до об`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави; в) до об`єктів та земель оборони; г) до об`єктів або територій природно-заповідного фонду, за умови наявності підтвердних документів про статус таких об`єктів (територій) на момент вибуття з володіння; ґ) до гідротехнічних споруд, за умови наявності підтвердних документів про статус таких об`єктів на момент вибуття з володіння; д) до пам`яток культурної спадщини, які не підлягали приватизації.

Вищевказаним Законом також були внесені зміни і до ст. 177 ЦПК України, частина 4 якої на даний час визначає, що "До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви."

Проте, згідно з частинами 3, 4 статті 3 ЦПК України "Законодавство про цивільне судочинство" провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі".

За таких обставин, суд не вбачає підстав для вчинення такої процесуальної дії, оскільки на час звернення до суду з позовом не вимагалось надання документів на підтвердження внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів.

А відтак в задоволенні клопотання представника відповідача слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 3, 177, 175, 187, 187 , 258-260 ЦПК України, суд -

постановив:

В задоволенні клопотання представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Агродар ЛТД" Горобець Олени Леонідівни про вирішення питання про внесення Кіровоградською обласною прокуратурою вартості земельної ділянки кадастровий номер :02:000:0549 на депозитний рахунок суду - відмовити.

Повний текст ухвали складено 18 вересня 2025 року.

Суддя М.М. Лях