Справа № 308/6946/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 листопада 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області

в особі: головуючого судді Хамник М.М.,

за участю секретаря судових засідань Камілли В.Я.,

розглянувши в судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 18.09.2025 року по справі №308/6946/25 за позовною заявою Акціонерного товариства «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із заявою, в які просить скасувати заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.09.2025 року по справі №308/6946/25.

Заяву мотивує тим, що він не був належним чином повідомлений про судовий розгляд, відповідно не міг подати і заперечення на позов. Вказує, що він неодноразово звертався в суд із проханням надати йому копію позовної заяви з додатками, що підтверджується заявам від 10.06.2025 та 18.07.2025 про відкладення розгляду справи. Однак, відповіді на дані заяви, як і копії позовної заяви не отримав.

Окрім того, заявник стверджує, що позов подано організацією, із якою він не підписував жодних договорів і відносно якої у нього немає жодних зобов`язань. Стверджує, що зі змісту заочного рішення суду, мало місце дворазове відступлення прав вимоги, що було здійснено із порушенням норм чинного законодавства, оскільки відповідача не було повідомлено про ці відступлення.

Крім того, зазначив, що відповідач був позбавлений можливості заявити клопотання про застосування строків позовної давності, оскільки правовідносини між ним і первісним кредитором виникли ще у 2021 році, так як жодних договорів у нього не має, а із спірного заочного рішення встановити строки дії цих договорів неможливо.

Заявник зазначає, що судом проігноровано факт, що сума відсотків у 10 разів перевищує суму основного боргу, що є неприпустимим.

У судове засідання сторони, їх представники не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідачем подано до суду заяву про розгляд заяви про перегляд заочного рішення без його участі.

Суд, враховуючи розумні строки розгляду заяви, вважає можливим розглянути заяву у відсутності сторін згідно ст.287 ЦПК України.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що заочним рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.09.2025 року у цивільній справі №308/6946/25 позовну заяву Акціонерного товариства «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено повністю. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР», заборгованість за Договорами № 4949085 від 01.06.2021, № 102848941 від 20.05.2021 у розмірі 120222(сто двадцять тисяч двісті двадцять дві гривні), 51коп., з яких: - заборгованість за основним зобов`язанням(за тілом кредиту) - 19749,00 грн. - заборгованість за нарахованими процентами на дату відступлення права вимоги - 100473,51 грн., а також понесені судові витрати зі сплати судового збору в розмір 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві гривні),40коп. та витрати на правничу допомогу в розмірі 5000 (п`ять тисяч гривень),00коп.

Зі змісту ст.284 ЦПК України вбачається, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Частиною 1статті 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути скасоване судом, що його ухвалив, лише при сукупності таких умов: 1) якщо судом буде встановлено, що відповідач, тобто заявник, не з`явився у судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин, 2) не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і 3) докази, на які посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Третю умову слід розуміти таким чином, що відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення посилається на такі обставини та на такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку, ухвалив би принципово інше рішення.

У своїй заяві заявник посилається, в тому числі і на те, що на судовому засіданні при розгляді даної справи відповідач не бу присутній, позовну заяву не отримував, відповідачем було надіслано заяви про ознайомлення з матеріалами справи, одна судом не було їх надано, відтак відповідач не був належним чином повідомленим про дату та час розгляду справи.

Ухвалюючи заочне рішення судом констатовано про обізнаність відповідача про час та місце проведення судового засідання, а саме встановлено, що «відповідач, його представник, неодноразово звертався до суду із заявою про ознайомлення з матеріалами справи, надання копії позову.»

Відтак доводи відповідача про те, що останній не був належним чином повідомленим про дату та час розгляду справи не знаходять свого підтвердження у матеріалах справи.

При цьому, до даної заяви не додано доказів поважності причин неявки відповідача в судові засідання, які призначалися судом у даній справі.

Варто зазначити, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути єдиною підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Однак, стороною заявника у заяві про перегляд заочного рішення не наведено та не додано на підтвердження достатніх доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи і могли б спростувати висновки суду по суті даного спору, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті.

У відповідність до ч. 4 ст. 10ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Посилання відповідача викладені у заяві про перегляд заочного рішення фактично є незгодою із рішенням суду першої інстанції, встановленими ним обставинами, наданою судом оцінкою доказам і застосованими до спірних відносин нормами законодавства, що є підставою для апеляційного оскарження рішення, а не для скасування заочного рішення.

Згідно із частиною третьою статті 287ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1)залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини першої статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи, що відповідач у встановленому законом порядку був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, а також те, що доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, відповідач суду не надав, а тому заява про перегляд заочного рішення суду задоволенню не підлягає.

Частиною 4 ст.287ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 247, 258-261, 284-288 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 18.09.2025 року по справі №308/6946/25 за позовною заявою Акціонерного товариства «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М.Хамник