№ 2/183/6619/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 листопада 2025 року м. Самар

Суддя Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області Парфьонов Д. О., розглянувши матеріали цивільного позову ОСОБА_1 до Садівничого товариства «Висотник-2» про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

28 жовтня 2025 року до Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшов указаний позов, поданий від імені ОСОБА_1 її представником адвокатом Тульчинською Н. В. Позовна заява передана головуючому судді 05 листопада 2025 року.

В позові позивач просить визнати за нею право власності на домоволодіння (будинок) разом з земельною ділянкою площею 0,087 гектарів, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , будинок без номеру, за набувальною давністю. Предмет позову вказано, як немайнова вимога.

Перевіривши позовну заяву на відповідність нормам ЦПК України, вбачається, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, з огляду на таке.

Як установлено змістом п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, позивач просить визнати за нею право власності на домоволодіння. Однак, право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Доказів на підтвердження створення майна на земельній ділянці, належній ОСОБА_2 позивач не зазначає та таких доказів, якими могли-б бути, зокрема, але не виключно: свідоцтво про право власності, технічний паспорт, акт прийняття будинку в експлуатацію, відомості з погосподарської книги не надає.

Також позивачем у позові не викладено обставин, якими вона обґрунтовує свої вимоги про визнання за нею права власності за набувальною давністю на земельну ділянку в частині строку, встановленого Земельним кодексом України для цього виду правовідносин.

Також позивач указує, що представником здійснений адвокатський запит від 20 січня 2025 року до уповноваженої особи юридичної особи Садівничого товариства «Висотник-2», однак у відповіді на запит жодної інформації не було надано та що копії адвокатського запиту та відповіді додаються. Водночас, до позовної заяви, отриманої судом указаних в позові запиту та відповіді не надано, таких не зазначено в додатках до позову, підписаного представником.

Більш того, за п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

За ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивач у позові вказує ціну позову, як позов немайнового характеру. Надає докази сплати судового збору у розмірі 1 211,20 грн. Зазначає, що спір має на меті оформлення права власності (узаконення) майна шляхом встановлення юридичного факту.

Водночас, в прохальній частині позовної заяви позивачем заявлена вимога про визнання права власності на нерухоме майно (домоволодіння та земельну ділянку), що є вимогами майнового характеру. Також, в описовій частині позову позивач обґрунтовує вимоги майнового характеру, наведені в прохальній частині.

Як наведено у висновку з питань застосування норм права, викладеному у постанові Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 02 грудня 2020 року у справі № 905/105/20, відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Водночас, у п. 57 зазначеної вище постанови Великою Палатою Верховного Суду викладено висновок, згідно якого до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що не піддається грошовій оцінці.

Таким чином суд висновує, що позивачем невірно визначено ціну позову та заявлено вимоги, пов`язані з підтвердженням її прав на майно (домоволодіння та земельну ділянку), підлягає вартісній оцінці, тобто заявлено позов майнового характеру.

Так, за п. 9, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до підпунктів 1, 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду позовної заяви немайнового характеру 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Згідно з Законом України «Про державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні з 01 січня 2025 року становить 3 028,00 грн.

За ч. 2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Ненадання позивачем доказів на підтвердження технічних характеристик домоволодіння та вартості земельної ділянки, право на яку він оспорює, позбавляє суд можливості визначитися з конкретною вартістю нерухомого майна для визначення ціни позову, внаслідок чого суд використовує загальнодоступні відомості щодо подібного майна за його можливим місцезнаходженням. Так, за відомостями щодо вартості будинків та земельних ділянок для ведення садівництва на території Піщанської сільської ради (https://dom.ria.com/, https://flatfy.ua/, https://www.olx.ua/) середньоринкова вартість будинків становить 70 000 доларів США, що за курсом НБУ на 05 листопада 2025 року (42,0725) становить 2 945 075,00 грн, розмір судового збору від якої 29 450,75 грн. Середньоринкова вартість земельної ділянки становить 22 000,00 доларів США, тобто 925 595,00 грн, судовий збір від якої становить 9 255,95 грн.

Відтак, суд визначає ціну позову у цій справі в розмірі 15 140,00 грн, з якої позивачем сплачено 1 211,20 грн. Тобто позивачеві належить доплатити 13 928,80 грн.

Окрім того, за ч. 3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

За ч. 2 ст. 83, ч. 1 ст. 84 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Позивач, обґрунтовуючи вимоги позову в частині користування майном, догляду за ним, свого проживання в будинку, отримання дозволу на користування майном посилається на заяву свідків. Водночас, норми ЦПК України передбачають безпосередність допиту свідка та не передбачають можливості використання, як доказу заяви, складеної свідком. Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

Також, у позові позивач указує про смерть ОСОБА_2 , вказуючи, що копія свідоцтва про смерть буде витребовуватися в процесі розгляду справи. Вказує на відсутність у неї документів на домоволодіння та що позивач у майбутньому буде просити суд про витребування їх з компетентних органів. Однак клопотання про витребування таких доказів до позову не долучено.

За таких обставин, позовна заява, подана представником не містить клопотання про допит свідків, указаних в позовній заяві. Більш того, позивачеві належить обґрунтувати обставини, які можуть підтвердити вказані нею свідки.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням зазначеного, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху з повідомленням про це позивача і наданням їй строку для усунення зазначених недоліків 3 дні з дня отримання копії цієї ухвали, - шляхом подання позовної заяви з усунутими недоліками, сплати судового збору у розмірі 13 928,80 грн з поданням документів про його сплату, для долучення до матеріалів справи, долучення до позовної заяви всіх наявних у позивача доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, подання заяв, клопотань про допит свідків, витребування доказів, необхідність подання яких вказана в позовній заяві.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175 - 177, 185, 260 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачеві триденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом:

?надання позовної заяви у новій редакції, оформленій відповідно до вимог чинного законодавства з зазначенням у ній:

- викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги в частині земельної ділянки;

- зазначення доказів, що підтверджують вказані у позовній заяві обставини;

?сплати судового збору у розмірі 13 928,80 грн, з поданням документів про його сплату;

?долучення до позовної заяви всіх наявних у позивача доказів, що підтверджують: створення нерухомого майна на земельній ділянці, належній Вищепан Т. О.; здійснення адвокатського запиту від 20 січня 2025 року до уповноваженої особи юридичної особи Садівничого товариства «Висотник-2», отримання відповіді на запит;

?подання всіх наявних у позивача клопотань, заяв про витребування доказів, виклик свідків, необхідність подання яких вказана у позовній заяві.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання цієї ухвали, у зазначені вище строки, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Копію ухвали направити позивачеві до електронного кабінету.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за вебадресою: https://court.gov.ua/fair/sud0427/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала може бути оскаржена лише в частині визначення розміру судових витрат до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги заявником протягом 15 днів, починаючи з наступного за днем отримання її копії. В іншій частині ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Ухвала суду складена і підписана 05 листопада 2025 року.

Суддя Д. О. Парфьонов