Справа № 296/9950/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2025 року м.Житомир

Корольовський районний суд міста Житомира

в складі: головуючої - судді Пилипюк Л. М.,

за участю секретаря судового засідання Клименко Е.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

04 вересня 2025 року до Корольовського районного суду м. Житомира надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтовано тим, що сторони одружились 13 квітня 2022 року, шлюб між ними зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Івано-Франківську Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, що підтверджується свідоцтвом про шлюб НОМЕР_1 . Представник позивача зазначає, що подружнє життя сторін не склалося, оскільки вони мають різні погляди на сімейне життя. Почуття любові між ними втрачено. Причиною розпаду сім`ї є відмінності у характерах та поглядах на життя, відсутність взаєморозуміння, що призводить до сімейних конфліктів. Зокрема, представник позивача вказує, що з вересня 2024 року сторони не підтримують подружніх стосунків. Перебування у шлюбі, на думку позивача, суперечить її інтересам та перешкоджає особистому розвитку.

На підставі наведеного представник позивача просить розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 до ОСОБА_2 .

Ухвалою судді від 18 вересня 2025 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, заявою від 20 жовтня 2025 року представник позивача адвокат Ткач А. Г. просить розгляд справи здійснювати за її відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився. 30 жовтня 2025 року ОСОБА_2 подав до суду заяву, у якій зазначив, що визнає позов у частині розірвання шлюбу. Водночас щодо вимоги про стягнення з нього судового збору просить відмовити, оскільки є учасником бойових дій.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

Суд установив, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований 13 квітня 2022 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Івано-Франківську Південно Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про що складено актовий запис про шлюб №719. Вказане підтверджено копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 .

Відповідно до ст. 51 Конституції України та ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги (ст. 55 СК України).

Як вбачається зі змісту ч. 3 та ч. 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Відповідно до ст. 105 ч. 3 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя (ч. 1 ст. 112 СК України).

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення (ч. 2 ст. 112 СК України).

Суд установив, що сторони примиритись не бажають, а тому подальше збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам.

При вирішенні спору суд ураховує, що добровільність шлюбу одна з основних його засад. Враховуючи характер відносин, які склалися в цій сім`ї, та з врахуванням вимог ст. ст. 24, 55, 56 СК України, суд приходить до висновку, що позов підставний та підлягає до задоволення.

Відповідно до вимог ч. 2 ст.114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно ч. 2 ст. 115 СК України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 115 СК України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Отже, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову про розірвання шлюбу та відновлення позивачу дошлюбного прізвища, яке вона змінила у зв`язку з реєстрацією шлюбу.

Розподіл судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Документально підтверджені судові витрати позивача у цій справі складаються із сплати судового збору у розмірі 1 211,20 гривень.

Відповідач ОСОБА_2 заперечує щодо стягнення з нього на користь позивача судового збору, оскільки він має статус учасника бойових дій.

Суд вважає доцільним роз`яснити правові засади звільнення від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до приписів пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом таких питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Пільги, визначені пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», поширюються на учасників бойових дій лише у справах, пов`язаних з їх соціальним захистом.

Відповідна правова позиція викладена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 січня 2025 року в справі № 990/205/24.

Спірні правовідносини в цій справі не пов`язані із соціальним захистом прав позивача ОСОБА_2 як учасника бойових дій, тому підстав для звільнення його від сплати судового суд не вбачає.

Частиною 1 ст. 142 ЦПК України визначено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Питання про повернення позивачу з державного бюджету сплаченого судового збору врегульовано ст. 7 Закону України «Про судовий збір» та може бути вирішено судом на підставі відповідного клопотання.

Вирішуючи питання стягнення судових витрат та з врахуванням визнання позову відповідачем, відповідно до ч.1 ст.142 ЦПК України, суд дійшов висновку, що з відповідача в користь позивача підлягає стягненню 50 відсотків сплаченого судового збору у розмірі 605,60 гривень.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 77, 81, 89, 141, 200, 206, 263, 264, 265 ЦПК України, на підставі ст.ст.110,111,112,115 СК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Києві, та ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Вінниця, зареєстрований 13 квітня 2022 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Івано-Франківську Південно Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис про шлюб №719- розірвати.

Після розірвання шлюбу відновити ОСОБА_1 дошлюбне прізвище - ОСОБА_3 .

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок судового збору.

Рішення суду може бути оскаржено до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Копію рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили направити до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_2 , адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Дата складення повного рішення суду 03 листопада 2025 року.

Суддя Корольовського районного суду

міста Житомира Лілія ПИЛИПЮК