Провадження № 2/369/5174/25
РІШЕННЯ

Іменем України

05.11.2025 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі: головуючого судді Янченка А.В. при секретарі судового засідання Лисяк К.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу № 369/13492/21 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «БІК Добрі справи», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Києво-Святошинского нотаріального округу Київської області Сподіна Ігоря Леонідовича та Акціонерного товариства "Кредобанк", третя особа: приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Біккінеєва Ірина Анатоліївна про визнання попереднього договору удаваним правочином, визнання майнових прав на квартиру, скасування рішення державного реєстратора, визнання незаконним рішення державного реєстратора, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 (далі-позивач), звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом, у якому, з урахуванням заяв про зміну предмета позову та статусу залучених осіб, просить суд: 1)Визнати незаконним Рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень без розгляду у зв`язку з її відкликанням (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224 № 57460640) від 03 квітня 2021 року яке було прийняте державним реєстратором - приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Сподіним Ігорем Леонідовичем; 2.) Витребувати у ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_1 адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 адреса: АДРЕСА_3 ,) однокімнатну квартиру АДРЕСА_4 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 22); 3). Застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину Договору купівлі продажу квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_5 укладеного 01 жовтня 2021 року між ТОВ «БІК ДОБРІ СПРАВИ» ( адреса місцезнаходження: 92720, Луганська область, Старобільський район, село Лиман, вулиця Дибка, будинок 64 А ) та ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 адреса реєстрації: АДРЕСА_6 ) посвідченого приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Сподіним Ігорем Леонідовичем та зареєстрованого в реєстрі за № 1142 визнати недійсними: Договір купівлі продажу квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_5 укладеного 10 листопада 2021 року між ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 адреса реєстрації: АДРЕСА_6 ) та ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_1 адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_2 ) посвідченого приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Біккінеєвою Іриною Анатоліївною та зареєстрованого в реєстрі за № 3884; Договір іпотеки укладений 10 листопада 2021 року між Акціонерним товариством Кредобанк (код ЄДРПОУ: 09807862, адреса місцезнаходження : 79044, Львівська область, місто Львів, вулиця Сахарова, будинок 78) та ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_1 адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_2 ), посвідченого приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Біккінеєвою Іриною Анатоліївною та зареєстрованого в реєстрі за № 3887; 4) Застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину -договору іпотеки укладеного 10 листопада 2021 року між Акціонерним товариством Кредобанк (, адреса місцезнаходження : 79044, Львівська область, місто Львів, вулиця Сахарова, будинок 78) та ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_1 адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_2 ), посвідченого приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Біккінеєвою Іриною Анатоліївною та зареєстрованого в реєстрі за № 3887: визнати недійсним Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 61485045 від 10.11.2021 12:50:19 прийняте приватним нотаріусом Біккінеєвою Іриною Анатоліївною, Бучанський районний нотаріальний округ, Київська обл; скасувати Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 61485045 від 10.11.2021 12:50:19 прийняте приватним нотаріусом Біккінеєвою Іриною Анатоліївною, Бучанський районний нотаріальний округ, Київська обл; скасувати в Державному реєстрі прав на нерухоме майно запису про іпотеку: 44952905. 5) вирішити питання про розподіл судових витрат.

В обґрунтування заявлених позовних вимог, з урахуванням доповнення підстав позову, позивач посилається на те, що 14 грудня 2016 року між нею Борецькою, в подальшому прізвище змінено на ОСОБА_4 , та ТОВ «БІК Добрі справи» (відповідач 1) , було укладено договір № 54/1, відповідно до умов якого, сторони зобов`язуються укласти договір купівлі-продажу частини багатоквартирного житлового будинку (квартири), розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером: :01:023-5019 за адресою: АДРЕСА_7 , у нотаріальній формі на умовах, визначених цим договором. Нерухомим майном (квартирою) за цим договором була визначена однокімнатна квартира АДРЕСА_8 .Також умовами зазначеного договору сторонами було погоджено строки та умови оплати позивачем об`єкта нерухомості, який будується. З боку позивача умови вищезазначеного договору, щодо сплати передбачених платежів було виконано в повному обсязі, що доводиться квитанціями від 14.12.16, 21.02.17, 23.02.17, 02.04.21. Позивач зауважив, що на момент укладання договору та оплати вищезазначених платежів, об`єкта нерухомості не існувало, він мав статус об`єкту що будується, що доводиться декларацією про початок будівельних робіт зареєстровану Державною архітектурно-будівельною інспекцією України 24.06.2016 року серія КС № 57.

30 липня 2020 року об`єкт за адресою АДРЕСА_7 було введено в експлуатацію, про що свідчить сертифікат про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів ІУ96. Довідкою Крюківщинської сільської ради від 19.06.2020 року № 589 об`єкту будівництва (багатоквартирному житловому будинку No 1), який розташований на земельній ділянці, кадастровий номер :01:023:5019, замовником будівництва якого є правокористувач ТОВ «БІК ДОБРІ СПРАВИ» присвоєна після готовності його до експлуатації адреса: будинок АДРЕСА_7 .

26 лютого 2021 року державним реєстратором виконавчого комітету Броварської міської ради Броварського району Київської області, ОСОБА_5 прийнято рішення, індексний номер: 56837998 про державну реєстрацію прав у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за «БІК «Добрі справи» права власності на квартиру АДРЕСА_9 .

03 квітня 2021 року між позивач та ОСОБА_6 , який діяв по нотаріально посвідченій довіреності від імені ТОВ «БІК ДОБРІ СПРАВИ» було погоджено умови та укладено договір купівлі продажу квартири АДРЕСА_10 . Зазначений договір було роздруковано на нотаріальний бланк НМН 638590, підписано сторонами з проставленням печатки з боку продавця. Після цього зазначений договір на нотаріальному бланку було посвідчено приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області - Сподіним Ігорем Леонідовичем про що вчинено відповідний посвідчувального напис на договорі та внесено запис до реєстру нотаріальних дій щодо здійснення зазначеного правочину за № 289. Напроти відповідної записи щодо здійснення зазначеного правочину у реєстрі нотаріальних дій сторонами було поставлено власноруч свої підписи . Після нотаріального посвідчення угоди , позивач вказує, що приватним нотаріусом Сподіним І.Л. було зроблено сканкопії вищезазначеного договору , які було подано в електронної формі до Державного реєстру прав власності на нерухоме майно разом з заявою про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за реєстраційним номером заяви № 44910923. При цьому, оригінал бланку договору купівлі продажу, державним реєстратором нотаріусом Сподіним І.Л. не було повернуто позивачу, пояснивши це тим, що зараз не може провести державну реєстрацію договору купівлі продажу, оскільки в базі заяв державного реєстру зареєстрована заява, яка передує по черзі реєстраційній дії щодо реєстрації договору. Оригінал екземпляру укладеного договору, як пояснив приватний нотаріус, зі слів позивача, він залишає у себе, з метою подальшої реєстрації про яку буде повідомлено позивача пізніше через помічника нотаріуса. Позивач неодноразову звязувалась з помічником нотаріуса по телефону з метою з`ясування питання щодо здійснення державної реєстрації прав власності на придбану квартиру, натомість спочатку помічник нотаріуса повідомила, що в реєстрі з`явились інформації щодо арешту на зазначену квартиру, а в подальшому повідомила, що взагалі немає ніякого відношення та порадила звертатися до деректора чи представників товариства. Зазначені факти позивачем доводяться копіями відповідних скріншотів з переписки у додатк, копії яких долучені до матеріалів справи. Разом з тим, на вересень 2021 року державна реєстрація права власності за позивачем на квартиру набуту на підставі договору купівлі продажу, який було нотаріально посвідчено приватним нотаріусом Сподіним І.Л. та зареєстровано в реєстрі за № 289 - здійснено не було.

28 вересня 2021 року представник позивач адвокат Бут О.В. звернувся до Києво Святошинського районного суду Київської з позовом в первинній редакції в інтересах позивача ОСОБА_1 до Товариство з обмеженою відповідальністю «БІК Добрі справи». Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 23.09.2021 за № 276294149 на час подання позовної заяви, право власності на спірну квартиру було зареєстровано за відповідачем ТОВ «БІК Добрі справи». Разом з позовною заявою з боку представника позивача також була подана заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірну квартиру.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Ковальчук Л. М. від 08.10.2021р. позовну заяву в первісній редакції залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів.

За результатом усунутих недоліків, ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Ковальчук Л. М. від 02.12.2021р. відкрито судове провадження , розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Ковальчук Л. М. від 08.10.2021р. заява представника позивача про забезпечення позову задоволено, в порядку забезпечення позову накладено арешт на квартиру.

Разом з тим, після звернення до суду з позовом та до ухвалення рішення яким було вжито засоби забезпечення позову , з Державного реєстру прав власності на нерухоме майно, позивачу стало відомо, що 01 жовтня 2021 року між відповідачем «БІК «Добрі справи» та ОСОБА_2 , був укладений договір купівлі продажу спірної квартири, який зареєстрований в реєстрі за № 1142.Нотаріальне посвідчення договору купівлі продажу було здійснено тим же приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області - Сподіним Ігорем Леонідовичем, На підставі договору купівлі продажу, прийняте рішення про державну реєстрацію індексний номер 60720402 від 01 жовтня 2021 року та внесено запис про право власності, номер запису 44273762.

Встановивши вищезазначені обставини з боку представника позивача, до суду було подано заяву про збільшення позовних вимог та залучено нового власника квартири в якості відповідача.

В свою чергу, вже залучена, як відповідач по справі, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 продала спірну квартиру ОСОБА_3 на підставі договору купівлі продажу,який посвідчено приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області - Біккінеєвою Іриною Анатоліївною та зареєстрований в реєстрі за № 3884. На підставі вищевказаного договору купівлі продажу, державним реєстратором приватним нотаріусом Біккінеєвою І. А. було прийняте рішення про державну реєстрацію індексний номер 61482414 від 10 листопада 2021 року та внесено запис про право власності, номер 44950444. зазначені обставини доводиться інформаційною довідкою з Державного реєстру прав власності на нерухоме майно т від 02 грудня 2021 року № 288150589.

Того ж дня, між новим власником спарної квартири ОСОБА_3 , як позичальником та позикодавцем Акціонерним Товариством «Кредобанк» був укладений Кредитний договір за номером іро 28946 відповідно до якого розмір грошового зобов`язання позичальника склав 858 800, 00 гривень,кінцевим строком виконання зобов`язань за кредитним договором є 09 листопада 2036 року. В якості забезпечення виконання зобов`язань 10 листопада 2021 року між іпотекодавцем ОСОБА_3 та іпотекодержателем Акціонерним Товариством «Кредобанк» укладено договір іпотеки,предметом якого стала спірна квартира.Державним реєстратором приватним нотаріусом Біккінеєвою І. А., прийнято рішення про державну реєстрацію обтяжень у Державному реєстрі іпотек, індексний номер: 61485045 від 10 листопада 2021 року.

Враховуючи нові обставини, позивачем знову було змінено предмет позову та залучено співвідповідачем до участі у справі останнього власника однокімнатної квартири- ОСОБА_3 та в якості третьої особи -іпотекодержателя Акціонерне товариство Кредобанк.Заявлено клопотання про витребування доказів.

Протокольною ухвалою Києво Святошинського районного суду від 26.07.2022 року - заява про зміну предмету позову задоволено, відповідні копії направлені сторонам.

Також, ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Ковальчук Л. М. від 26.07.2022 року, клопотання представника позивача ОСОБА_7 про витребування доказів задоволено. Витребувано у приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Біккінеєвої І.А. копії договору купівлі - продажу квартири від 10.11. 2021 року, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та договору іпотеки, укладеного 10.11. 2021 року між іпотекодавцем ОСОБА_3 та іпотекодержателем АТ Кредобанк та копії документів, які були надані сторонами для вчинення правочину. Витребувано у державних реєстраторів приватних нотаріусів Біккінеєвої І.А.,Сподіна І.Л. державного реєстратора Мурашко О.В. належним чином завірену копію реєстраційної справи щодо реєстрації прав власності на спірну квартиру

02.09.2022 року через канцелярію суду на виконання ухвали про витребування доказів від відділу реєстраційних дій Броварської міської ради Броварського району Київської області отримано належним чином засвідчена копія реєстраційної справи на квартиру.

Також 02.09.2022 року на адресу суду надійшли пояснення представника АТ «Кредобанк» адвоката Пеха М. Відповідно до наданих пояснень АТ Кредобанк не визнає позовні вимоги та заперечує проти їх задоволення. Представник наголосив,. що позовна вимога щодо визнання недійсним договору іпотеки та рішень про державну реєстрацію не відповідають вимогам ЦПК, оскільки вона не може стосуватись третьої особи так як впливає на її права та обов`язки.Зазначив, що право власності на квартиру на час укладання договору іпотеки в Державному реєстрі речових прав було зареєстровано за ОСОБА_3 , Будь яких обтяжень та речових прав за іншими особами на квартирою зареєстровано не було. АТ Кредобанк як добросовісний іпотекодержатель поклався на дані реєстру прав про те, що ОСОБА_3 був одноособовим власником. При цьому ЗУ Про іпотеку не передбачено таких підстав припинення іпотеки, як витребування майна від добросовісного набувача. Обгрунтовуючи свою позицію послався на правові висновки ВС викладені у постановах від 11.11. 2019 у справі 75615538/15 та 16.05.2018 у справі № 449/1154/14. Зауважив, що відповідно до приписів ст. 23 ЗУ Про іпотеку у разі переходу права власності на предмет іпотеки, іпотека є дійсною для набувача. Крім того, адвокат, з посиленням на ст. 188 ЦПК України, заперечував проти об`єднання процесуальних вимог в позовній заяві,оскільки суб`єктний склад сторін та підстави заявлених позовних вимог у частині кожного договору є різними. Також представником АТ Кредобанк було заявлено про застосування строків позовної давності з огляду на те, що договір між позивачем та ТОВ «БІК Добрі справи» було укладено 14 грудня 2016 року, а звернення до суду було здійснено майже через пять років , а саме 28.09.2021 року. (т. 2 а.с. 60-75).

12.09.2022 року на виконання ухвал про витребування доказів від 26.07.2022 року з боку приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Біккінеєвої І.А. надано копії запитуваних матеріалів. (т. 2 а.с. 76-110)

30.09.2022 року на виконання ухвал про витребування доказів від 26.07.2022 року з боку приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Сподіна І.Л. надійшов лист № 21/01-16 від 15.09.2021 року, яким останній повідомив суд, що надання запитуваних матеріалів є неможливим з посиленням на приписи ст. 17 ЗУ Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень(т. 2 а.с. 114)

13 лютого 2023 року в судовому засіданні представником позивача знову було подана заява про зміну предмета позову з позовом у новій редакції.

Так, в обгрунтування позовних вимог після зміни предмету позову, позивач з посиленням на приписи ст.ст. 203, 640, 657 ЦК України, зазначив, що договір купівлі-продажу нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню та є укладеним з дня такого посвідчення. При цьому, правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Главою 11 Розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України передбачено, нотаріальна дія вважається вчиненою з моменту внесення про це запису до реєстру для реєстрації нотаріальних дій. Запис у реєстрі для реєстрації нотаріальних дій є доказом вчинення нотаріальної дії. Разом з цим пп.7.1;7.2 глави 1 Розділу ІІ зазначеного Порядку передбачено, що договір сторін про зміну або розірвання нотаріально посвідченого договору здійснюється шляхом складання окремого договору. Договір про зміну або розірвання договору підписується сторонами і посвідчується нотаріусом. Будь яких змін або розірвання до договору купівлі продажу від 03 квітня 2021 року укладеного між позивачем та ТОВ «БІК Добрі справи» посвідченого приватним нотаріусом Сподіним І.Л. та зареєстрованого в реєстрі за № 289 - сторонами не здійснювалось. За таких підстав позивач на законних підставах набула право власності на спірну квартиру. Позивача, зауважив, що державна реєстрація права власності на нерухоме майно є одним із юридичних фактів у юридичному складі, необхідному для підтвердження права власності, а самостійного значення для виникнення права власності немає. Така реєстрація визначає лише момент, з якого держава визнає та підтверджує право власності за наявності інших юридичних фактів, передбачених законом як необхідних для виникнення такого права. Отже, з боку позивача було виконано всі дії та обов`язки передбачені діючим законодавством які в своїй сукупності необхідні для офіційного визнання і підтвердження державою факту набуття прав власності на спірну квартиру. Будь-яких заяв про відмову від державної реєстрації на придбане майно позивачем не подавалось. В свою чергу, вчинення державним реєстратором Сподіним І.Л. реєстраційних дій відносно зупинення та відкликання заяви про державну реєстрацію права власності на спірну квартиру за позивачем є незаконними та такими що суперечать ст.ст. 3, 5, 24, 27, 31-2 ЗУ Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Отже, 01 жовтня 2021 року відповідач «БІК «Добрі справи»,будучи обізнаним за допомогою того ж нотаріуса ОСОБА_8 , позо волі позивача, здійснило відчуження нерухомого майна, яке вже на належало товариству та за яке, отримало повну суму від позивача за договором купівлі продажу від 03 квітня 2021 року. За таких підстав, позивач вважає, з посиланням на ч. 3 ст. 388 ЦКУ України, що наділений правом вимагати повернення належного йому об`єкта нерухомості від особи,яка на сьогодні їм володіє.З огляду на вищезазначене, позивач, як однією з позовних вимог зазначає про витребування з незаконного володіння у ОСОБА_3 спірної квартири . В свою чергу, враховуючи що договір купівлі продажу квартири укладений між відповідачем «БІК «Добрі справи» та ОСОБА_2 був спрямований на порушення конституційних прав позивача, зокрема право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю та незаконне заволодіння ним, в порушення встановленого публічного порядку припинення , набуття та переходу права власності та загальних засад, задекларованих державою, позивач зазначає про нікчемність такого правочину відповідно до ст.228 ЦКУ. В цій частині позивач посилається на правовий висновок викладений Великою Палатою Верховного Суду в Постанові від 04 червня 2019 року у справі № 916/3156/17. Враховуючи вищенаведене, позивач наголошує на тому, що нікчемні є і договори які були укладені в подальшому, предметом яких є спірна нерухомість, зокрема: договір купівлі продажу спірної квартири посвідчений приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області - Біккінеєвою Іриною Анатоліївною та зареєстрований в реєстрі за № 3884 та договір іпотеки, спірної квартири , який посвідчений приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Біккінеєвою І. А. та зареєстрований в реєстрі за № 3887. В свою чергу, з огляду на те, що визнання недійсним нікчемний правочин законом не передбачається, оскільки нікчемним правочин є в силу закону, позивачем обрано спосіб захисту порушеного права, який полягає в застосуванні наслідків недійсності нікчемного правочину, а сме визнання недійсними договорів купівлі продажу спірної квартири від 10.11.2021 року укладеного між відповідачами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та договору іпотеки укладеного останнім того ж дня з АТ Кредобанк, визнати недійсним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за ОСОБА_3 прийнятих за наслідками укладання зазначених договорів

Також позивач просив суд витребувати письмові докази, залучити в якості співвідповідача до участі у справі приватного нотаріуса Києво-Святошинского нотаріального округу Київської області - Сподіна Ігоря Леонідовича, Акціонерне товариство Кредобанк залученого в якості третьої особи , залучити в якості відповідача. Крім того позивачем була подана заява про витребування доказів(т.2 а.с.128-129 № з/п-17)

27 березня 2023 року в судовому засіданні заяву адвоката Бута О.В. про зміну предмету позову від 13.02.2013 року, залучення відповідача - приватного нотаріуса Сподіна І.Л. та зміну процесуального статусу особи Акціонерне товариство Кредобанк - задоволено.(т. 3 а.с. 1-3 № з/п 34-41). Також в якості третьої особи залучено приватного нотаріуса - Бікнеєву І.А.(т. 3 а.с. 1-3 № з/п 24).

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Ковальчук Л. М. від 27.03.2023 року клопотання про витребування доказів - задоволено.

Витребувано у приватного нотаріуса Києво-Святошинского нотаріального округу Київської області - Сподіна Ігоря Леонідовича копії: Договору купівлі продажу спірної квартири від 03 квітня 2021 року укладений між ТОВ «БІК ДОБРІ СПРАВИ» та позивачем та зареєстрованого в реєстрі за № 289;Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно індексний номер - 251188129; Звіту про оцінку майна виконаного ТОВ «БРОК РІЕЛ»;Протоколу загальних зборів Учасників ТОВ «БІК ДОБРІ СПРАВИ» від 25.03.2021 року № 16-3/21;Запису з реєстру нотаріальних дій № 289 від 03 квітня 2021 року;Заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (щодо права власності) реєстраційний номер заяви 44910923;Заяви про відкликання заяви (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224 реєстраційний номер заяви 44912864 дата та час реєстрації 03.04.2021 ;Заяви про відкликання заяви від імені ОСОБА_1 від 03 квітня 2021 року з особистим підписом заявника;Рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень без розгляду у зв`язку з її відкликанням (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224 № 57460640) від 03 квітня 2021 року;Рішення про залишення заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224 № 57456928);Копії документів нотаріальної справи сформовану за наслідками укладання та нотаріального посвідчення Договору купівлі продажу квартири від 03 квітня 2021 року укладений між ТОВ «БІК ДОБРІ СПРАВИ» та Хорошун та нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Киево-Святошинского нотаріального округу Київської області - Сподіним Ігорем Леонідовичем та зареєстрованого в реєстрі за № 289;

Витребувано у приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Руденко Ганни Олександрівни належним чином засвідчену копію: довіреності видану на ім`я ОСОБА_6 , посвідчену 06 жовтня 2020 року за реєстровим номером 825.

Витребувано у Державного комерційного підприємства Національні інформаційні системи" :належним чином засвідчені копії:Договору купівлі продажу від 03 квітня 2021 року укладений між ТОВ «БІК ДОБРІ СПРАВИ» та ОСОБА_1 та нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Києво-Святошинского нотаріального округу Київської області - Сподіним Ігорем Леонідовичем та зареєстрованого в реєстрі за № 289, Заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (щодо права власності) (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224 реєстраційний номер заяви 44910923);Заяви про відкликання заяви (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224 реєстраційний номер заяви 44912864 дата та час реєстрації 03.04.2021 13:54:24);Рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень без розгляду у зв`язку з її відкликанням (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224 № 57460640) від 03 квітня 2021 року;Рішення про залишення заяви про державну реєстрацію прав та 'їх обтяжень (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224 № 57456928).

Листом № 1722/19.2-13 від 20.04.2023 року Державного комерційного підприємства Національні інформаційні системи" на виконання ухвали про витребування доказів від 27.03.2023 року до суду надіслано документи, які було витребувано.(т.3 а.с.18-24). Також копії документів аналогічним які було отримано судом від ДКП Національні інформаційні системи", були надані представником позивача разом з заявою про забезпечення доказів (т.2 а.с. 213-215). Крім того, до зазначеної заяви долучено копія квитанції № 0.0.1 від 03.04.2021 року на суму 6 666,1 грн. за сплату збору з операції купівлі продажу нерухомого майна ОСОБА_9 . (т.2 а.с. 212)

Листом № 40/01-16 від 02.05.2023 року приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Руденко Ганни Олександрівни надано належним чином засвідчену копію довіреності видану на ім`я ОСОБА_6 , посвідчену 06 жовтня 2020 року за реєстровим номером 825.

Листом № 10/01-16 від 08.05.2023 року приватний нотаріус Бучанського (в минулому Києво-Святошинського) нотаріального округу Київської області Сподін Ігор Леонідович повідомив суд про те, що 02 квітня 2021 року до нього звернувся ОСОБА_6 ,як представник продавця квартири АДРЕСА_11 ,власником якої є ТОВ БІК ДОБРІ СПРАВИ, який діяв на підставі довіреності посвідченої приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Руденко Г.О. за реєстровим номером 825 для посвідчення договору купівлі продажу квартири з громадянкою ОСОБА_1 , яка виступала як покупець. Склавши проект договору купівлі продажу нотаріусом було перевірено об`єкт відчуження в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень на наявність будь яких обтяжень та арештів та впевнившись у відсутності таких відомостей було призначено нотаріально посвідчення договору відчуження квартири на 03 квітня 2021 року. 03 квітня 2021 року сторони прибули до нотаріуса для посвідчення договору купівлі продажу квартири,встановивши осіб учасників цивільних відносин,які звернулись за нотаріальною дією та перевіривши обсяг повноважень представника було надано проект договору купівлі продажу квартири сторонам для ознайомлення,одночасно провів перевірки та сформував інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державному реєстру Іпотек ,Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна,щодо об`єктів і щодо суб`єкта, та інші перевірки передбачені Порядком вчинення нотаріальних дій. Заборон та арештів щодо відчуження нерухомого майна не було. Сторони після ознайомлення з проектом договору,дали свою згоду на посвідчення вказаного договору. Після їх згоди,договір було перенесено на нотаріальні бланки серія НМН номер 91,які було підписано сторонами. Після підписання договору на бланках,нотаріус з посиланням на п.7.17 розділу VII Правил ведення нотаріального діловодства ,почав вносити запис в реєстр про вже вчинену нотаріальну дію, тобто після підписання нотаріусом оформленого документа та проставлення печатки.

Далі, як зазначає нотаріус Сподін І.Л. з посиланням на приписи ст.31-2 ЗУ Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, якою передбачена реєстрація прав у результаті вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном ,що має наслідком набуття,зміну чи припинення речових прав, яка вчиняється одночасно із вчиненням такої нотаріальної дії та проводиться нотаріусом ,яким вчинено відповідну нотаріальну дію, ним було внесена заява до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень для реєстрації прав власності на набуту квартиру за ОСОБА_1 . В базі даних про реєстрацію заяв та запитів він виявив, що 02.04.2021 року о 19 год.10 хв. була зареєстрована заява приватним нотаріусом КМНО Незнайком Є.В. на арешт вказаного майна,і його заява на розгляд стояла першочерговою згідно термінів розгляду такої заяви. Отже, у зв`язку з наявності вищезазначеної заяви на арешт майна в базі даних заяв, як зазначає відповідач, подана позивачем заява про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 44910923 не підлягала в подальшому задоволенню та прийнятті рішення для переходу права власності за ОСОБА_1 . Дану інформацію,нотаріус довів до відома сторін та пояснив неможливість посвідчення договору купівлі продажу квартири до зняття арешту. Далі нотаріус зазначає, що сторони домовились укласти та посвідчити договір купівлі продажу після зняття арешту. Запис в реєстрі за реєстровим номером 289 було анульовано, бланки які були використані для посвідчення договору -були знищені по акту про знищення спеціальних бланків нотаріальних документів за № 4 від 03 квітня 2021 року. Крім того, приватний нотаріус Сподін І.Л.зазначає, що сторони дійшли згоди про відкликання заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 44910923 у зв`язку з чим, заяву про відкликання заяви 44912864 була сформована автоматично на підставі заяви ОСОБА_1 особу якої було встановлено. Державним реєстратомо Сподіним І.Л. було прийнято рішення залишити заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 44910923 без розгляду у зв`язку з відкликанням. всі документи ,які надавлись для посвідчення договору- повернуто сторонам. (т.3 а.с.62).

25.04.2023 року судом отримано відзив на позовну заяву поданий представником відповідача ОСОБА_3 адвокатом Шишкой Ю.О. (т.3 а.с.29-40) . В відзиві відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог в повному обсязі . Просить позовну вимогу про визнання незаконним рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень залишити без розгляду у зв`язку з її відкликанням (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224 № 57460640) від 03 квітня 2021 року яке було прийняте державним реєстратором - приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Сподіним Ігорем Леонідовичем.

Також відповідач наголошує на тому що під час розгляду позову про витребування майна відповідач згідно зі ст. 388 ЦКУ має право заперечувати проти позову про витребування майна з його володіння шляхом подання доказів відплатного придбання ним цього майна в особи ,як не мала права його відчужувати ,про що він не знав і не міг знати (добросовісний набувач).Відповідач акцентує увагу на тому, що є добросовісним власником квартири ,що доводиться наявними в справі доказами,зокрема договором купівлі продажу квартири від 10.11.2021 року № 3884. Позивачем жодним чином не доведено , що під час вчинення правочину набувач повинен був засумніватися у праві відчуження, оскільки в державному реєстрі речових прав були відсутні відомості про права інших осіб на нерухоме майно або їх обтяження.Також представник відповідача вважає, що позивачем не зазначено та не доведено обставин, з якими закон пов`язує нікчемність правочину внаслідок порушення публічного порядку, і як наслідок відсутні підстави застосування наслідків нікчемного правочину. Крім того, на думку відповідача ,позивач в позовних вимогах зазначив такі наслідки недійсності правочину,які не передбачені чинним законодавством,в зв`язку з чим позов не підлягає задоволенню. Заявник, одночасно зазначив, що позивачем невірно обрано спосіб захисту порушеного права.

З боку представника позивача адвоката Бута О.В. надано відповідь на відзив.В відповіді адвокат навів обгрунтування позовних вимог викладених аналогічним заявлених в позові. Зазначив, що зміна предмету позову та викладення нових обставин відбулось у зв`язку з відчуженням відповідачем квартири вже після того ,як було подано позову в первісних редакціях, а відтак це не є одночасним змінами підстав та предмету позову. Також, представник позивача посилаючись на приписи ст. 31-2 ЗУ Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень звернув увагу, що державна реєстрація прав у результаті вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, що має наслідком набуття, зміну чи припинення речових прав, їх обтяжень одночасно із вчиненням такої нотаріальної дії, проводиться нотаріусом, яким вчинено відповідну нотаріальну дію, а від так не проведення державної реєстрації чи відмова від державної реєстрації, яка має місце в даному випадку, за умови існування вчиненої нотаріальної дії з нерухомим майном - є незаконною та недопустимою. Обгрунтовуючи обраний спосіб захисту порушеного права зазначив, про те, що оскільки після укладання та нотаріального посвідчення доовору купівлі продажу позивач набула право власності на спірну квартиру, то ТОВ «БІК «Добрі справи» позбавлено права відчужувати об`єкт нерухомості на користь будь-якої іншої особи. В свою чергу, якщо майно було набуте безпідставно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребовувати його від добросовісного набувача у всіх випадках (частина третя статті 388 ЦК України). При цьому послався на правовий висновок зроблений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 14 вересня 2021 року у справі № 359/5719/17 відповідно до якого, державна реєстрація права власності на нерухоме майно є одним із юридичних фактів у юридичному складі, необхідному для підтвердження права власності, а самостійного значення для виникнення права власності немає. Заперечуючи щодо добросовісності відповідача ОСОБА_3 представник зазначив,що на момент відчуження спірної квартири, позивач вже звернулась до суду про що відповідна інформація стала доступна та загальновідома в Єдиному реєстрі судових рішень України та на офіційному сайтіСудова влада. Крім того, на момент укладання договору купівлі продажу спірної квартири між відповідачами , в реєстрі судових рішень було розміщено інформація відносно близько 683 судових рішень , де стороною по справах щодо спорів пов`язаних з діяльністю, прав власності, невиконання взятих зобов`язань є ТОВ «БІК Добрі справи». Разом з цим, спірна квартира перебувала у власності ОСОБА_2 усього 39 днів. Крім того, відповідачами не надано будь яких доказів щодо підтвердження обставин, яким б доводилась добросовісність придбання спірної квартири зокрема: факту існування контактів та погодження умов договору купівлі продажу, звернення та погодження кредитного та іпотечних договорів, тощо.

Ухвалою від 13.10.2023 року справу № 369/13492/21 прийнято до свого провадження суддею Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченком А.В.

Ухвалою від 05.06.2024 року витребувано від приватного нотаріуса Києво-Святошинського нотаріального округу Київської області-Сподіна Ігоря Леонідовича належним чином засвідчені копії:запису з реєстру нотаріальних дій № 289 від 03 квітня 2021 року та відповідний запис про «анулювання»;акту про знищення спеціальних бланків нотаріальних документів за № 4 від 03.04.2021 року.

Ухвалою від 24.09.2024 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті.

У судовому засіданні 10.02.2025 року представника позивача підтримав задоволення позовних вимог, представник відповідача заперечила проти їх задоволення.

09.04.2025 року представник третьої особи АТ «Кредобанк» подав до суду заперечення щодо задоволення позовних вимог.

24.04.2025 року до суду від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав.

24.04.2025 року до суду від представника третього відповідача надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, заперечили проти задоволення позовних вимог.

Інші учасники справи у судове засідання 24.04.2025 року не з`явилися, причини неявки суду не повідомили.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Заслухавши учасників позовного провадження, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази у їх сукупності, суд вважає ,що позовна заява підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до пп. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Державний реєстр речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр прав) - єдина державна інформаційна система, що забезпечує обробку, збереження та надання відомостей про зареєстровані речові права на нерухоме майно та їх обтяження.

Частиною першою ст. 18 ЗУ № 1952-IV, державний реєстр прав містить відомості про зареєстровані речові права на нерухоме майно, об`єкти незавершеного будівництва, майбутні об`єкти нерухомості та їх обтяження, а також про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна і ціну (вартість) нерухомого майна, об`єкта незавершеного будівництва, майбутнього об`єкта нерухомості та речових прав на нього чи розмір плати за користування нерухомим майном за відповідними правочинами, відомості та електронні копії документів, подані у паперовій формі, або документи в електронній формі, на підставі яких проведено реєстраційні дії, а також документи, сформовані за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав під час проведення таких реєстраційних дій, та відомості реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем, отримані державним реєстратором шляхом безпосереднього доступу до них чи в порядку інформаційної взаємодії таких систем з Державним реєстром прав. Відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою до моменту державної реєстрації припинення таких прав, обтяжень у порядку, передбаченому цим Законом (ч.5)

Відповідно до ч.1-2 ст. 13 ЗУ № 1952-IV державний реєстр прав складається з розділів, спеціального розділу, бази даних заяв та реєстраційних справ в електронній формі.

Частиною першою ст. 16 ЗУ № 1952-IV зазначено, що формування заяв у сфері державної реєстрації прав та/або їх реєстрація проводиться у базі даних заяв.При прийнятті заяв у паперовій формі обов`язково виготовляються електронні копії документів, поданих заявником для проведення реєстраційних дій. Електронні копії документів виготовляються шляхом сканування з подальшим їх розміщенням у Державному реєстрі прав. У базі даних заяв також реєструються судові рішення, заяви власників об`єктів нерухомого майна, об`єктів незавершеного будівництва, власників спеціального майнового права на об`єкти незавершеного будівництва, майбутні об`єкти нерухомості про заборону вчинення реєстраційних дій, судові рішення про скасування відповідних судових рішень, заяви власників об`єктів нерухомого майна, об`єктів незавершеного будівництва, власників спеціального майнового права на об`єкти незавершеного будівництва, майбутні об`єкти нерухомості про відкликання власних заяв про заборону вчинення реєстраційних дій.

Згідно ч.1-2 ст. 17 ЗУ № 1952-IV, реєстраційна справа формується у паперовій та електронній формах після відкриття розділу на об`єкт нерухомого майна, об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості у Державному реєстрі прав та внесення до нього відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження і зберігається протягом всього часу існування об`єкта.Витребування (вилучення) реєстраційних справ або документів із них здійснюється виключно за судовим рішенням.(п.6)

У випадках проведення нотаріусами державної реєстрації речових прав та їх обтяжень у результаті вчинення нотаріальних дій реєстраційна справа формується в електронній формі.

Реєстраційній справі присвоюється реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна, об`єкта незавершеного будівництва, майбутнього об`єкта нерухомості.

Реєстраційна справа включає заяви на проведення реєстраційних дій, документи, на підставі яких проведено реєстраційні дії, документи, сформовані за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав під час проведення таких реєстраційних дій, а також відомості з реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем, отримані державним реєстратором шляхом безпосереднього доступу до них чи в порядку інформаційної взаємодії таких систем з Державним реєстром прав, запити державного реєстратора та документи, отримані із паперових носіїв інформації, що містять відомості про зареєстровані речові права до 1 січня 2013 року.

Порядок отримання інформації з Державного реєстру регулюється вищезазначеним Законом , норми якого є спеціальними у регулюванні відносин, що виникають у сфері надання/отримання інформації з Державного реєстру прав. Положення Закону деталізовано, зокрема, у Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1141, Порядку надання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127 та постанові Кабінету Міністрів України від 06.03.2022 № 209 «Деякі питання державної реєстрації та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції України, в умовах воєнного стану» у відповідній редакції.

Варто зазначити, що наведеними нормативно правовими актами не передбачено способу отримання інформації з Державного реєстру прав у вигляді документів, які, в розумінні Закону не є документами реєстраційних справ, зокрема, це документи, долучені до записів у спеціальному розділі, а також документи, долучені до заяв, на підставі яких не були проведені жодні реєстраційні дії в рамках певного об`єкта (розділу).

Разом з тим, пунктом 7 частини 1 статті 2 Закону передбачено, що технічний адміністратор Державного реєстру прав (далі - технічний адміністратор) - державне унітарне підприємство, визначене Міністерством юстиції України та віднесене до сфери його управління, що здійснює заходи із створення, впровадження та супроводження програмного забезпечення Державного реєстру прав, відповідає за його технічне і технологічне забезпечення, збереження та захист даних цього реєстру, здійснює технічні та технологічні заходи з надання, блокування та анулювання доступу до Державного реєстру прав, організовує та проводить навчання для роботи з цим реєстром. Державне комерційне підприємство Національні інформаційні системи" (ДП «НАІС»), в межах реалізації повноважень технічного адміністратора Державного реєстру прав, здійснює функції, передбачені пунктом 7 частини 1 статті 2 Закону. Відповідно до п.1.1. статуту, ДП «НАІС» засноване на державній власності та належить до сфери управління Міністерства юстиції України(далі - Уповноважений орган управління). Відповідно до п.2.2 до основних завдань Підприємства , серед інших, віднесено технічне і технологічне забезпечення,супроводження, зберігання та захист даних, здійснення технічних та технологічних заходів з надання, блокування та анулювання доступу до Системи: Предметом діяльності Підприємства , серед іншого, є надання інформації з електронних баз даних.(п.2.3.9).

З огляду на вищезазначене, копії документів надані ДП «НАІС», що містяться в розділах державного реєстру виготовлених шляхом сканування та долучених державним реєстратором до заяв/записів в процесі вчинення реєстраційних дій з певним об`єктом нерухомого майна (розділом), а також документи, що були сформовані в процесі проведення таких дій (друковані форми заяв, рішень тощо), а також документи які, в розумінні Закону не є документами реєстраційних справ, але долучені до записів у спеціальному розділі, а також документи, долучені до заяв, на підставі яких не були проведені реєстраційні дії в рамках певного об`єкта (розділу) можуть бути використані у судовому спорі в якості доказів.

Так, Листом № 1722/19.2-13 від 20.04.2023 року ДП «НАІС» на виконання ухвали про витребування доказів від 27.03.2023 року надано електронну копію договору купівлі продажу від 03 квітня 2021 року посвідченого приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області - Сподіним Ігорем Леонідовичем, зареєстрованого за № 289, який було додано до заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (щодо права власності)(Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224 реєстраційний номер заяви 44910923 від 03.04.2021 року(далі- договір купівлі продажу).

Відповідно до преамбули та пункту першого договору купівлі продажу, Товариство з обмеженою відповідальністю «БІК ДОБРІ СПРАВИ» (ідентифікаційний код юридичної особи 40224869), іменоване як «Продавець», від імені та в інтересах якого діє Куцин Олег Іванович, ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_12 на підставі довіреності, посвідченої 06 жовтня 2020 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Руденко Ганною Олександрівною за реєстровим номером 825, далі іменований як «Представник Продавця», з однієї сторони, та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_13 , далі іменована як «Покупець», з другої сторони. разом іменовані як «Сторони», попередньо ознайомлені нотаріусом з вимогами чинного законодавства щодо змісту та правових наслідків правочину, що укладається, уклали цей договір про те, що на умовах, викладених в цьому договорі, Продавець передає (продає) у власність Покупця належну йому на праві приватної власності квартиру під номером АДРЕСА_11 (далі об`єкт нерухомості), а Покупець приймає (купує) цей об`єкт нерухомості у власність і сплачує за нього обговоренню грошову суму. Вказана квартира загальною площею 48,8 кв.м. та житловою площею 22,4 кв.м. Пунктом 2 Договору купівлі продажу констатовано, що Державна реєстрація права власності на об`єкт нерухомості проведена за Продавцем в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 23.02.2021 року, номер запису про право власності: 40755895, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 224, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний номер Витягу 246186726, який сформований 26.02.2021 року державним реєстратором Мурашко О.В. виконавчого комітету Броварської міської ради Броварського району Київської області, та Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно. Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна сформованою 03.04.2021 року Сподіним І.Л. приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області, індексний номер - 251188129.

Відповідно до пунктів 3 ,4, 5 Договору купівлі-продажу, ринкова (оціночна) вартість квартири, що є предметом цього договору, становить 660 000 (шістсот шістдесят тисяч ) гривень 00 копійок, відповідно до Звіту про оцінку майна виконаного станом на 31.03.2021 року суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «БРОК РІЕЛ». За погодженням сторін продаж квартири вчинено за 666 610 (шістсот шістдесят шість тисяч шістсот десять) гривень 00 копійок, які повністю сплачені Покупцем Продавцю до підписання цього договору. Представник Продавця, своїм підписом під цим договором підтверджую факт повного розрахунку за продану квартиру, одержання від Покупця грошових коштів в сумі 666 610 (шістсот шістдесят шість тисяч шістсот десять) гривень 00 копійок, та відсутність по відношенню до Покупця будь-яких претензій фінансового чи майнового характеру. Зазначена в цьому договорі ціна продажу визначена Протоколом загальних зборів Учасників ТОВ «БІК ДОБРІ СПРАВИ» від 25.03.2021 року No 16-3/21.

Факт сплати з боку позивача за спірну квартиру на рахунок ТОВ «БІК ДОБРІ СПРАВИ» також підтверджено квитанціями № 0. 0.669388456.1 від 14 грудня 2016 року;ї № 0. 0. 711788466.1 від 21 лютого 2017 року; № 0. 0.669388456.1 від 23 лютого 2017 року; № NO JVH 6297M від 02 квітня 2021 року.

Також судом взято до уваги копія квитанції № 0.0.1 від 03.04.2021 року на суму 6 666,1 грн. за сплату збору з операції купівлі-продажу нерухомого майна ОСОБА_9 .

Приватним нотаріусом Сподіним І.Л в пункті 6 Договору купівлі продажу зазначено, що інформація про перебування відчужуваного за цим договором майна під податковою заставою в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна відсутня. Інформації про зареєстровані речові права, їх обтяження на об`єкт нерухомого майна відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно. Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на відчужуваний об`єкт нерухомості відсутні, відомості, що перевірені в порядку доступу до Єдиного реєстру боржників, передбачені Законом України «Про виконавче провадження», відсутні.

Також в пункті 15 нотаріус зазначив, що збір на обов`язкове державне пенсійне страхування, оплата якого передбачена Законом України "Про збір на обов`язкове державне пенсійне страхування", внесений Покупцем.Під пунктом 19 договір містить особисті підписи сторін та власноруч написані прізвіща імя та побатьково сторін. Нижче знаходиться посвідчувальний напис , особистий підпис та печатка приватного нотаріуса Сподіна І.Л.Також зазначений договір містить відмітку про реєстрацію в реєстрі за № 289. Зазначений договір роздруковано на нотаріальному бланку за номером НМН 638590.

Листом № 40/01-16 від 02.05.2023 року приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Руденко Ганни Олександрівни надано належним чином засвідчену копію довіреності видану на ім`я ОСОБА_6 , посвідчену 06 жовтня 2020 року за реєстровим номером 825. (т.3 а.с.52-55) Відповідно зазначеної довіреності Товариство з обмеженою відповідальністю «БІК ДОБРІ СПРАВИ»(ідентифікаційний код юридичної особи 40224869) уповноважує ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 представляти інтереси товариства у будь яких установах,підприємствах,організаціях,незалежно від їх підпорядкування та форм власності(в тому числі нотаріаті), продавати належне товариству на праві власності нерухоме майно, для цього представнику надано право укладати та підписувати від імені та в інтересах товариства цивільно правові договори(в тому числі договора купівлі продажу). Довіреність видана 06.10.2020 року та дійсна три роки до 06.10.2023 року.

Порядок укладання , форма та порядок посвідчення, державна реєстрація договорів купівлі продажу предметом яких є нерухоме майно насамперед регламентується Цивільним Кодексом України, Законом України Про нотаріат від 02.09.1993 № 3425-XII ,Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України затвердженого Наказом Мінюсту України від 22.02.2012 № 296/5, Законом України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень від 01.07.2004 № 1952-IV, Порядком державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень затверджений Постановою КМУ від від 25 грудня 2015 р. № 1127.

Так, згідно ч. 1 ст. 182 ЦК України, до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Відповідно до ч. 1 ст. 655 ЦК України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Частиною першою ст. 639 ЦК України, передбачено, що договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 657 ЦК України, договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі. Згідно ч.1 ст. 640 ЦК України, договір, що підлягає нотаріальному посвідченню, є укладеним з дня такого посвідчення.

Відповідно до приписів пп. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України Про нотаріат, нотаріуси вчиняють такі нотаріальні дії, зокрема: посвідчують правочини (договори, заповіти, довіреності, вимоги про нотаріальне посвідчення правочину тощо).

Частиною другою ст. 209 ЦК України, передбачено, що нотаріальне посвідчення правочину здійснюється нотаріусом або іншою посадовою особою, яка відповідно до закону має право на вчинення такої нотаріальної дії, шляхом вчинення на документі, в якому викладено текст правочину, посвідчувального напису.

Відповідно до ч.1,3 глави 10 Розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, при посвідченні правочинів, засвідченні вірності копій (фотокопій) документів і виписок з них, справжності підпису на документах, вірності перекладу документів з однієї мови на іншу, при посвідченні часу пред`явлення документа, при видачі дублікатів тощо на відповідних документах вчиняються посвідчувальні написи. Вчинення посвідчувальних написів та видача свідоцтв здійснюються нотаріусом за формами відповідно до Правил ведення нотаріального діловодства, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2010 № 3253/5, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 23.12.2010 за № 1318/18613

Відповідно до ч.1,2,3 глави 11 Розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, кожній нотаріальній дії присвоюється окремий реєстровий номер. Номер, під яким нотаріальна дія зареєстрована в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій, позначається на документах, що видаються нотаріусом, чи в посвідчувальних написах. Нотаріальна дія вважається вчиненою з моменту внесення про це запису до реєстру для реєстрації нотаріальних дій. Запис у реєстрі для реєстрації нотаріальних дій є доказом вчинення нотаріальної дії.

Дослідивши надані письмові докази в сукупності суд приходить до висновку про встановлення факту укладання 03 квітня 2021 року між позивач та відповідачем ТОВ «БІК ДОБРІ СПРАВИ» договору купівлі продажу квартири АДРЕСА_10 , який було посвідчено відповідачем приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області - Сподіним Ігорем Леонідовичем про що вчинено відповідний посвідчувального напис на договорі та внесено запис до реєстру нотаріальних дій щодо здійснення зазначеного правочину за № 289.

Суд також зауважує , що відповідачем ОСОБА_8 в своїх поясненнях не заперечується той факт, що сторонами дійсно укладався такий договір а їм, як нотаріусом здійснювалось відповідне посвідчення угоди, що й доводиться матеріалами справи.

Разом з тим суд не може погодитись з позицію відповідача ОСОБА_8 щодо визначення договору купівлі-продажу розірваним та правомірності знищення договору купівлі продажу викладеного на спеціальному бланкі нотаріальних документів та анальовані запису в реєстрі за реєстровим номером 289, виходячи з наступного.

Стаття 204 Цивільного кодексу України регламентує презумпцію правомірності правочину, відповідно до якої правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 214 ЦК україни, особи, які вчинили дво- або багатосторонній правочин, мають право за взаємною згодою сторін, а також у випадках, передбачених законом, відмовитися від нього, навіть і в тому разі, якщо його умови повністю ними виконані. Відмова від правочину вчиняється у такій самій формі, в якій було вчинено правочин.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 651 ЦК України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Відповідно до ч.1 ст.654 ЦК України зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту.

Відповідно до пп.7.1;7.2 глави 1 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, договір сторін про зміну або розірвання нотаріально посвідченого договору здійснюється шляхом складання окремого договору. Договір про зміну або розірвання договору підписується сторонами і посвідчується нотаріусом. На всіх наданих нотаріусу примірниках основного договору проставляється відмітка про його зміну або розірвання, у якій зазначаються номер за реєстром та дата посвідчення договору про зміну або розірвання, проставляється нотаріусом підпис і скріплюється його печаткою. Натомість. матеріали справи не містять доказів що мало місце розірвання договору купівлі продажу.

Розділом VII Правил ведення нотаріального діловодства затверджених наказом Мінюсту від 22.12.2010 № 3253/5 регламентовано Порядок ведення та заповнення реєстрів для реєстрації нотаріальних дій. Відповідно до зазначеного порядку записи, що здійснюються при реєстрації нотаріальних дій державним нотаріусом в односкладовій державній нотаріальній конторі чи приватним нотаріусом, складаються з одного числа, яке відповідає порядковому номеру нотаріальної дії (1, 2, 3, 10 тощо).(п.7.12).Дописки і виправлення, зроблені в Реєстрі, повинні бути застережені нотаріусом і скріплені його підписом та печаткою.(п.7.15). У разі виявлення помилки в нумерації нотаріальних дій у Реєстрі складається акт, який підписується нотаріусом та скріплюється його печаткою (додаток 27).

Акт може бути викладений на останній сторінці Реєстру або за бажанням нотаріуса може бути складений на окремому аркуші, який прикріплюється до Реєстру таким чином, щоб унеможливити його втрату(7.16).

У Реєстр вноситься запис про вже вчинену нотаріальну дію, тобто після підписання нотаріусом оформлюваного документа та проставлення печатки.(7.17)При скасуванні довіреності, скасуванні чи зміні заповіту, розірванні нотаріально посвідченого договору чи внесенні змін до нього, визнанні в судовому порядку недійсними правочину чи іншої нотаріальної дії в Реєстрі проти запису про вчинення такої нотаріальної дії нотаріусом робиться відповідна відмітка з посиланням на заяву, договір про розірвання договору, рішення суду тощо. Така відмітка може розміщуватися у графах 1-5 Реєстру та скріплюється підписом і печаткою нотаріуса.(п.7.42). Отже, діючим порядком чітко регламентовано дії нотаріуса и випадку внесення змін до запису про вчинення нотаріальної дії у реєстрі. Разом з тим, анулювання запису в реєстрі про вже вчинену нотаріальну дію не передбачено діючим на час вчинення порядком , а відтак здійснення анулювання запису в реєстрі щодо вчиненого та посвідченого договору купівлі продажу не відповідає вимогам законодавства.

Досліджуючи обгрунтованість позовних вимог в частині визнання незаконним рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень без розгляду у зв`язку з її відкликанням (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224 № 57460640) від 03 квітня 2021 року яке було прийняте державним реєстратором - приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Сподіним Ігорем Леонідовичем, суд зазначає про наступне.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.27 ЗУ № 1952-IV державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі укладеного в установленому законом порядку договору, предметом якого є нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва або майбутній об`єкт нерухомості, речові права на які підлягають державній реєстрації, чи його дубліката.В пп.2 ч.1 ст. 10 ЗУ Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень зазначено, що нотаріус -є державним реєстратором.

Відповідно до пп.2; 2-1 ч.1,ч. 5 ст.3 Закону загальними засадами державної реєстрації прав, серед іншого, є обов`язковість державної реєстрації прав у Державному реєстрі прав; одночасність вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, об`єктом незавершеного будівництва та державної реєстрації прав. Державна реєстрація прав проводиться за заявами у сфері державної реєстрації прав будь-яким державним реєстратором з урахуванням вимог, встановлених абзацами першим - третім цієї частини, крім випадку, передбаченого статтею 32-1 цього Закону.

Статтею 31-2 ЗУ № 1952-IV регламентовано особливості державної реєстрації прав у результаті вчинення нотаріальних дій з нерухомим майном, об`єктом незавершеного будівництва. Відповідно до частини першої зазначеної статті Державна реєстрація прав у результаті вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, об`єктом незавершеного будівництва, що має наслідком набуття, зміну чи припинення речових прав, їх обтяжень одночасно із вчиненням такої нотаріальної дії, проводиться нотаріусом, яким вчинено відповідну нотаріальну дію, крім випадків, передбачених цією статтею. Частиною шостою зазначеної статті також встановлення, що нотаріус у результаті вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, об`єктом незавершеного будівництва, що має наслідком набуття, зміну чи припинення речових прав, їх обтяжень одночасно зі вчиненням такої нотаріальної дії, самостійно формує та реєструє заяву про державну реєстрацію прав та проводить державну реєстрацію прав у порядку, передбаченому цим Законом.

Частиною першою ст. 16 ЗУ № 1952-IV, передбачено, що формування заяв у сфері державної реєстрації прав та/або їх реєстрація проводиться у базі даних заяв.

При прийнятті заяв у паперовій формі обов`язково виготовляються електронні копії документів, поданих заявником для проведення реєстраційних дій. Електронні копії документів виготовляються шляхом сканування з подальшим їх розміщенням у Державному реєстрі прав.

У базі даних заяв також реєструються судові рішення, заяви власників об`єктів нерухомого майна про заборону вчинення реєстраційних дій, судові рішення про скасування відповідних судових рішень, заяви власників об`єктів нерухомого майна про відкликання власних заяв про заборону вчинення реєстраційних дій.

Відповідно до п.1 ст. 18 ЗУ № 1952-IV , Державна реєстрація прав проводиться в такому порядку: 1) прийняття/отримання документів для державної реєстрації прав, формування та реєстрація заяви в базі даних заяв; 2) виготовлення електронних копій документів, поданих для державної реєстрації прав, шляхом сканування (у разі подання документів у паперовій формі) та їх розміщення у Державному реєстрі прав;3) встановлення черговості розгляду заяв, зареєстрованих у базі даних заяв;4) перевірка документів та/або відомостей Державного реєстру прав, відомостей реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем на наявність підстав для зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови у проведенні державної реєстрації прав та прийняття відповідних рішень;5) прийняття рішення про державну реєстрацію прав (у разі відсутності підстав для зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови у проведенні державної реєстрації прав);6) відкриття розділу в Державному реєстрі прав та/або внесення до відкритого розділу або спеціального розділу Державного реєстру прав відповідних відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про об`єкти та суб`єктів цих прав;7) формування витягу з Державного реєстру прав про проведену державну реєстрацію прав для подальшого використання заявником;8) видача/отримання документів за результатом розгляду заяви.

Відповідно до п. 12. ст. 18 ЗУ № 1952-IV у разі якщо під час розгляду заяви про державну реєстрацію прав на нерухоме майно державним реєстратором встановлено наявність зареєстрованих у Державному реєстрі прав інших заяв про державну реєстрацію прав на це саме майно, заяви розглядаються в порядку черговості їх надходження. Наступна заява розглядається тільки після прийняття державним реєстратором рішення про державну реєстрацію прав або про відмову в такій реєстрації щодо заяви, зареєстрованої в Державному реєстрі прав раніше.Черговість розгляду заяв щодо одного об`єкта нерухомого майна застосовується як під час розгляду заяв про державну реєстрацію права власності та інших речових прав, так і під час розгляду заяв про державну реєстрацію обтяжень таких прав.

В п. 13 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень затверджених постановою КМУ від 25 грудня 2015 р. № 1127 зазначено, у разі коли під час розгляду заяви державним реєстратором встановлено наявність раніше зареєстрованих інших заяв на це саме майно, ніж заява, що ним розглядається, державний реєстратор невідкладно приймає рішення про розгляд заяви після прийняття рішення щодо державної реєстрації прав або щодо відмови в такій реєстрації за результатом розгляду заяви, яка зареєстрована в базі даних заяв раніше.

Черговість розгляду заяв застосовується як під час розгляду заяв про державну реєстрацію речових прав, так і під час розгляду заяв про державну реєстрацію обтяжень таких прав.

Матеріали справи містять заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (щодо права власності) (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224 реєстраційний номер заяви 44910923; дата та час реєстрації 03.04.2021 10:37:45 . З пояснень відповідача державного реєстратора Сподіна І.Л. вбачається, що подання заяви про відкликання заяви від 03.04.2021 року реєстраційним номером 44912864, якою було відкликано подану заяву про реєстрацію прав власності за позивачем було обумовлено тим, що в базі даних заяв 02.04.2021 року о 19 год.10 хв. була зареєстрована заява приватного нотаріуса КМНО Незнайка Є.В. на арешт вказаного майна, і його заява на розгляд стояла першочерговою згідно термінів розгляду такої заяви. Так, листом № 1722/19.2-13 від 20.04.2023 року ДП «НАІС» на виконання ухвали про витребування доказів від 27.03.2023 року надано електронну копію Рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 57456928 від 02 квітня 2021 року прийнятого державним реєстратором прав на нерухоме майно приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Незнайко Євгеном Вікторовичем (т.3 а.с .45). Відповідно до зазначеного рішення 02 квітня 2021 року, тобто за день до подання завяи реєстратором Сподіним І.Л. щодо реєстрації прав власності за позивачем на спірну квартиру, було зупинено розгляд заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, прийнятої 02.04.2021 19:01:00 за реєстраційним номером 44908953, яку подав ОСОБА_10 для проведення державної реєстрації обтяження, арешт нерухомого майна на квартира з реєстраційним номером 224, що розташований АДРЕСА_5 , у зв`язку з направленям запиту до Печерського районного суду міста Києва щодо фактичного винесення ухвали.

В свою чергу, відповідно до ч.1-3 ст. 23 ЗУ № 1952-IV в редакції Закону на час спірних правовідносин, розгляд заяви про державну реєстрацію прав може бути зупинено державним реєстратором виключно у таких випадках:1) подання документів для державної реєстрації прав не в повному обсязі, передбаченому законодавством;2) неподання заявником чи неотримання державним реєстратором у порядку, визначеному цим Законом, відомостей реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем в електронній формі чи документів із паперових носіїв інформації, що містять відомості про зареєстровані речові права до 1 січня 2013 року. Державний реєстратор у строк, встановлений для державної реєстрації прав, приймає рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та невідкладно повідомляє про це заявника. Якщо заявник протягом 30 робочих днів з моменту отримання рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав виконав вимоги державного реєстратора, зазначені у відповідному рішенні, розгляд заяви відновлюється на підставі рішення державного реєстратора про відновлення розгляду заяви. У разі невиконання заявником зазначених у рішенні вимог у строк, встановлений у частині третій цієї статті, державний реєстратор приймає рішення про відмову в державній реєстрації прав.

Аналіз наведених норм матеріального права дає можливість дійти висновку про те, що у результаті укладення та нотаріального посвідчення договору купівлі продажу 03 квітня 2021 року , сформована та зареєстрована заява у сфері державної реєстрації прав в базі даних заяв щодо реєстрації права власності на спірну квартиру за позивачем за № 44910923 від 03.04.2021 після встановлення державним реєстратором Сподіним І.Л. наявності зареєстрованих у Державному реєстрі іншої заяви приватного нотаріуса КМНО Незнайка Є.В. на арешт вказаного майна, мала бути розглянута в порядку черговості, після розгляду та прийняття рішення відносно заяви на арешт. Отже за наслідками прийнятого Рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 57456928 від 02 квітня 2021 року прийнятого державним реєстратором нотаріусом Незнайко Є. В. впродовж 30 днів заявник мав виконати вимоги державного реєстратора, зазначені у відповідному рішенні, що в свою чергу давало підстави для відновлення розгляду заяви та прийняття відповідного рішення. В протилежному випадку, державний реєстратор приймає рішення про відмову в державній реєстрації прав, в даному випадку арешту на спірну квартиру. В свою чергу, після прийняття рішення про відмову в державній реєстрації арешту на квартиру, в порядку черговості підлягала розгляду заяву про державну реєстрацію за позивачем № 44910923 від 03.04.2021 та прийняття відповідного рішення про реєстрацію права власності в державному реєстрі.

З огляду на вищезазначене,суд приходить до висновку про відсутність у відповідача приватного нотаріуса Сподіна І.Л. законних підстав для реєстрації заяви про відкликання заяви від 03.04.2021 року реєстраційним номером 44912864, та відповідно прийняття рішення про залишення заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень без розгляду у зв`язку з її відкликанням № 57460640 від 03.04.2021 року.

Крім того, суд критично ставиться до доводів відповідача, щодо подання заяви про відкликання заяви від 03.04.2021 року саме позивачем, оскільки нотаріусом Сподіном І.Л. не надано а матеріали справи не містять доказів на підтвердження цього факту , хоча зазначені докази витребовувались судом.

За змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

У підпунктах 11.82-11.85 постанови від 09.02.2022 у справі № 910/6939/20 та підпунктах 8.43-8.46 постанови від 16.11.2022 у справі № 911/3135/20 Велика Палата Верховного Суду вказувала, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа у разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів. При цьому суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

У пункті 49 постанови Великої Палати Верховного Суду від 27.11.2018 у справі № 905/2260/17 вказано, що «як захист права розуміють державно-примусову діяльність, спрямовану на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначений як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягнути суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинене порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 справі № 910/3009/18 (провадження № 12- 204гс19) вказано, що «ефективний спосіб захисту прав повинен забезпечити поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування, тобто такий захист повинен бути повним та забезпечувати таким чином мету здійснення правосуддя та принцип процесуальної економії (забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту)».

Приватно-правовими нормами визначене обмежене коло підстав відмови у судовому захисті цивільного права та інтересу особи, зокрема, до них належать: необгрунтованість позовних вимог (встановлена судом відсутність порушеного права або охоронюваного законом інтересу позивача); зловживання матеріальними правами; обрання позивачем неналежного способу захисту його порушеного права/інтересу; сплив позовної давності (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 листопада 2023 року у справі № 761/42030/21 (провадження № 61- 12101св23)).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, змісту права чи інтересу, по захист якого звернулась особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (схожі висновки викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 5.06.2018 у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 11.09.2019 у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16.06.2020 у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23) та від 16.11.2022 у справі № 911/3135/20 (підпункт 8.47)).

Крім того, за висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в пункті 58 постанови від 26.01.2021 у справі № 522/1528/15-ц, пункті 23 постанови від 08.02.2022 у справі № 209/3085/20 та підпункті 8.49 постанови від 16.11.2022 у справі № 911/3135/20, спосіб захисту права або інтересу має бути таким, щоб у позивача не виникала необхідність повторного звернення до суду.

Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові. Такий висновок сформульований, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 25.01.2022 у справі № 143/591/20 (підпункт 8.46), від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (підпункт 6.21), від 02.02.2021 у справі № 925/642/19 (пункт 54), від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 (пункт 76), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 155)

Недійсність договору як приватно-правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати. По своїй суті ініціювання спору про недійсність договору не для захисту цивільних прав та інтересів є недопустимим. Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (див., зокрема, постанову Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 05.09.2019 у справі № 638/2304/17 /провадження № 61- 2417сво19/).

Згідно з ст. 41 Конституції України та ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних прав людини кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно з ст. 317 ЦК України власникові належать право володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

За змістом ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Частиною першою статті 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема, із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Власник має право витребувати майно з чужого незаконного володіння (ст. 387 ЦК України).

Основним речово-правовим способом захисту права власності є віндикаційний позов.

Витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема якщо між власником і володільцем майна немає договірних відносин і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору.

У цьому разі майно може бути витребуване від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема від добросовісного набувача, з підстав, передбачених ч.ч. 1, 3 ст. 388 ЦК України.

Власник майна може витребувати належне йому майно від будь-якої особи, яка є останнім набувачем майна та яка набула майно з незаконних підстав, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене попередніми набувачами, та без визнання попередніх угод щодо спірного майна недійсними.

Відповідно до ст. 330 ЦК України якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до ст. 388 цього Кодексу майно не може бути витребуване у нього.

Згідно з ч. 1 ст. 388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно:

1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння;

2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння;

3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.

Отже, право власності на майно, яке було передано за угодами щодо його відчуження поза волею власника, не набувається, у тому числі й добросовісним набувачем, оскільки це майно може бути в нього витребуване.

Право власності дійсного власника в такому випадку презюмується і не припиняється із втратою ним цього майна.

Таким чином, у випадку якщо майно вибуло з володіння законного власника поза його волею, останній може розраховувати на повернення такого майна, незважаючи на добросовісність та відплатність його набуття сторонніми особами, і має право звернутися до суду з позовом про витребування майна з чужого незаконного володіння (див., зокрема, постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 30.08.2023 у справі № 712/9803/20, провадження № 61-12639св22).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України).

У пунктах 114-117 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14 грудня 2022 року у справі № 461/12525/15-ц (провадження № 14-190цс20) зазначено, що «для витребування майна не є ефективним способом захисту права власника оспорювання наступних рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, договорів, інших правочинів щодо спірного майна і документів, що посвідчують відповідне право. Велика Палата Верховного Суду також вважає, що вимоги позивача про скасування рішень про державну реєстрацію прав за продавцем (спадкоємцем) також не підлягають задоволенню з тих самих підстав, оскільки вимога про скасування такого рішення після внесення на його підставі відповідних відомостей (записів) до Державного реєстру прав не відповідає належному способу захисту (див. п. 152 постанови Великої Палати Верховного Суду від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц). Велика Палата Верховного Суду також звертала увагу, що пред`явлення вимоги про скасування рішень, записів про державну реєстрацію права власності на це майно за незаконним володільцем не є необхідним для ефективного відновлення його права і в інших постановах (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2018 у справі № 488/5027/14-ц (провадження № 14-256цс18, пункт 100), від 30.06.2020 у справі № 19/028-10/13 (пункт 10.29)).

За загальним правилом якщо право власності на спірне нерухоме майно зареєстроване за іншою особою, то належному способу захисту права відповідає вимога про витребування від (стягнення з) цієї особи нерухомого майна. Задоволення віндикаційного позову, тобто рішення суду про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння, є підставою для внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; такий запис вноситься виключно у разі, якщо право власності на нерухоме майно зареєстроване саме за відповідачем, а не за іншою особою. У тих випадках, коли має бути застосована вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння, вимога власника про визнання права власності чи інші його вимоги, спрямовані на уникнення застосування приписів ст.ст. 387 і 388 ЦК України, є неефективними. Відповідні правові висновки наведені, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 у справі № 183/1617/16 (провадження № 14-208цс18, пункти 115, 116), від 07.11.2018 у справі № 488/5027/14-ц (провадження № 14-256цс18, пункт 98), від 19.05.2020 у справі № 916/1608/18 (провадження № 12-135гс19, пункт 80).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 вересня 2021 року у справі № 359/5719/17 зазначила про те, що Велика Палата Верховного Суду вже звертала увагу на те, що державна реєстрація права власності на нерухоме майно є одним із юридичних фактів у юридичному складі, необхідному для підтвердження права власності, а самостійного значення для виникнення права власності немає. Така реєстрація визначає лише момент, з якого держава визнає та підтверджує право власності за наявності інших юридичних фактів, передбачених законом як необхідних для виникнення такого права (див. постанови від 23 червня 2020 року у справі № 680/214/16 (пункт 55) та від 7 квітня 2020 року у справі № 916/2791/13 (пункт 6.31)).Постанова ВП ВС від 14.09.2021 року у справі № 359/5719/17 (п.116)

Також суд звертає увагу, що у згаданій Постанові ВП ВС від 14.09.2021 року у справі № 359/5719/17 колегія дійшла висновку, що незалежно від того,чи було зареєстровано право власності на нерухоме майно за особою, яка набула право на такий об`єкт, остання має право на його витребування.(п.117)

Крім того,можливість витребування майна з володіння іншої особи законодавець ставить у залежність насамперед від змісту правового зв`язку між позивачем та спірним майном, його волевиявлення щодо вибуття майна, а також від того, чи є володілець майна добросовісним чи недобросовісним набувачем та від характеру набуття майна (оплатно чи безоплатно) /див. постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 20.07.2022 у справі № 442/2640/20, провадженя № 61-16128св21/.

До обставин, які можуть свідчити про те, що учасники створюють видимість добросовісного набуття права власності для унеможливлення застосування віндикаційного позову, відноситься, зокрема: момент вчинення правочину чи інших дій; суб`єкти, які вчиняють або з якими вчиняються правочини контрагент з яким боржник вчиняє оспорюваний договір (наприклад, родичі, квазіродичі, пов`язана чи афілійована юридична особа, пов`язані чи афілійовані групи юридичних осіб) /див. постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17.01.2024 у справі № 752/18246/21, провадження № 61-10623 св 23/.

Набувач не може бути визнаний добросовісним, якщо на момент вчинення правочину з набуття майна право власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно було зареєстроване не за відчужувачем або у цьому реєстрі був запис про судовий спір відносно цього майна (обтяження). Водночас запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про право власності відчужувача не є безспірним доказом добросовісності набувача. Відповідач може бути визнаний добросовісним набувачем за умови, що правочин, за яким він набув у володіння спірне майно, відповідає усім ознакам дійсності правочину, за винятком того, що він вчинений при відсутності у продавця права на відчуження (див. постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 12.07.2023 у справі № 757/61314/18-ц, провадження № 61-17763св21).

Якщо кінцевий набувач розпорядився процесуальними правами та не заявив зустрічний позов про надання належного відшкодування шкоди у зв`язку з вимогою про витребування майна, це не позбавляє його права заявити цей позов у разі ініціювання повернення майна власнику. Навіть у випадку повернення майна від кінцевого набувача законодавство України надає йому додаткові ефективні засоби юридичного захисту. Кінцевий набувач не позбавлений можливості відновити своє право, зокрема, пред`явивши вимогу до проміжного набувача, у якого він придбав майно, про відшкодування збитків на підставі статті 661 ЦК України (див. постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 02.03.2023 у справі № 569/1158/20, провадження № 61-9944св21).

У справі, що є предметом розгляду, як вже було зазначено вище, суд дійшов висновку про те, що позивач ОСОБА_1 03 квітня 2021 року набула право власності на спірну квартиру на підставі договору купівлі продажу, який було посвідчено приватним нотаріусом Сподіним І.Л. та зареєстрованого в реєстрі за № 289.

Судом також встановлено, що з боку позивача було вчинено всі дії, які у своїй сукупності були необхідні та достатні для вчинення за нею державної реєстрації права власності на квартиру. Суд також вважає доведеним факт про відсутність у відповідача приватного нотаріуса Сподіна І.Л. законних підстав для реєстрації заяви про відкликання заяви від 03.04.2021 року реєстраційним номером 44912864, та відповідно прийняття рішення про залишення заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень без розгляду у зв`язку з її відкликанням № 57460640 від 03.04.2021 року, що призвело до відсутності державної реєстрації прав власності на квартиру за позивачем. На 01 жовтня 2021 року -дату укладання договору купівлі продажу спірної квартири між відповідачами «БІК «Добрі справи» та ОСОБА_2 , який було нотаріально посвідчено тим же приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області - Сподіним І.Л. і зареєстрований в реєстрі за № 1142 , нерухомість вже не наложила відповідачу «БІК «Добрі справи»,оскільки укладений та нотаріально посвідчений 03 квітня 2021 року договір купівлі продажу квартири між товариством та позивача не був розірваний чи признаний недійсним.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідач ОСОБА_3 придбав спірну квартиру в особи (відповідач ОСОБА_2 ), яка не мала права її відчужувати, майно вибуло з власності позивачів не з його волі, а тому наявні підстави для витребування квартири у ОСОБА_3 , що в цьому випадку є належним способом захисту порушеного права.

Суд також критично ставиться до доводів відповідача ОСОБА_3 , якими останній обгрунтовує добросовісність набуття квартири, зазначаючи про те, що набувач не повинен був засумніватися у праві відчуження, оскільки в державному реєстрі речових прав були відсутні відомості про права інших осіб на нерухоме майно або їх обтяження, виходячи з наступного.

Як доводиться матеріалами справи, договір купівлі продажу квартири між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального. округу Київської області - Біккінеєвою Іриною Анатоліївною та зареєстрований в реєстрі за № 3884 було укладено 10 листопада 2021 року. Разом з тим, на дату відчуження спірної квартири, позивач вже звернулась до суду з позовом в первісній редакції до відповідача ТОВ «БІК «Добрі справи» предметом якого була спірна квартира. Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Ковальчук Л. М. від 08.10.2021 року позовна заява залишена без руху та надано строк на усунення недоліків. Надання загального доступу в Єдиному реєстрі судових рішень України забезпечено 03.11.2021.

Крім того, пунктом 2.2 Договору купівлі продажу укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , від 10 листопада 2021 року, продаж квартири за домовленістю сторін здійснюється за 1 073 600 гривень, а саме грошові кошти у розмірі 214 800 гривень покупець зобов`язується передати продавцю протягом двох банківських днів, грошові кошти у розмірі 858 800 гривень покупець зобов`язується сплатити продавцю за рахунок кредитних коштів, отриманих від АТ Кредобанк після підписання даного договору протягом двох банківських днів.Отже на день укладання договору купівлі продажу покупець не передавав грошей продавцю. Разом з тим матеріали справи не містять та відповідачами не надано будь яких доказів ( банківські виписки, касові ордери та інші документи) які свідчать про перерахування грошей за квартиру у визначений законодавством порядок і після укладання договору.

Крім того, як вже було зазначено судом з посиленням на приписи ст.ст. 13,16,17,18 ЗУ № 1952-IV державний реєстр прав складається з розділів, спеціального розділу, бази даних заяв та реєстраційних справ в електронній формі. Реєстраційна справа яка ведеться в електронній формі та є складовою державного реєстру прав включає заяви на проведення реєстраційних дій, документи, на підставі яких проведено реєстраційні дії, документи, сформовані за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав під час проведення таких реєстраційних дій. Отримання / надання інформації з Реєстру здійснюється на підставі положень Закону Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень № 1952-IV, Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1141 та Порядку доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127. Отже, відповідач ОСОБА_3 особисто чи через свого представника мав можливість звернутися до уповноваженої особи та отримати копії документів.які містяться в державному реєстрі та надані позивачем в цьому процесі в якості письмових доказів щодо підтвердження права власності на спірну квартиру.

Також суд звертає увагу на той факт, що спірна квартира до відчуження відповідачу ОСОБА_3 , перебувала у власності відповідача ОСОБА_2 усього 39 днів.

Отже всі вищезазначені обставини мали викликати сумнів у добросовісного набувача щодо правомірності набуття права власності на квартиру.

Враховуючи вищенаведене, за встановлених у справі обставин, вбачається, що ефективним способом захисту права є саме віндикаційний позов до особи, за якою зареєстровано право власності на спірну квартиру.

При цьому, за обставин даної справи витребування майна є законним та пропорційним заходом, є виправданим, переслідує легітимну мету та є необхідним у демократичному суспільстві, тому не є таким, що порушує статтю 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому ОСОБА_3 не позбавлений права на відшкодування за рахунок продавця майна збитків на підставі ст. 661 ЦК України. Розрахунки між власником та добросовісним набувачем при витребуванні майна із чужого незаконного володіння проводяться у відповідності до порядку, визначеного ст. 390 ЦК України.

Щодо вимог позивача щодо застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину Договору купівлі продажу спірної квартири укладеного 01.10.2021 року між ТОВ «БІК ДОБРІ СПРАВИ» та ОСОБА_2 суд не вбачає правових підстав для їх задоволення з огляду на неправильно обраний спосіб захисту.

Далі, судом встановлено між ОСОБА_3 , як позичальником та позикодавцем Акціонерним Товариством «Кредобанк» був укладений Кредитний договір за номером іро 28946 відповідно до якого розмір грошового зобов`язання позичальника ОСОБА_3 становить 858 800, 00 гривень. Кінцевим строком виконання зобов`язань за кредитним договором є 09 листопада 2036 року.

В якості забезпечення виконання зобов`язань за укладеним вищевказаним кредитним договором, 10 листопада 2021 року між іпотекодавцем ОСОБА_3 та іпотекодержателем Акціонерним Товариством «Кредобанк» був укладений договір іпотеки, однокімнатної квартири АДРЕСА_4 , який посвідчений приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Біккінеєвою І. А. та зареєстрований в реєстрі за № 3887.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру прав власності на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 02 грудня 2021 року № 288150589, державним реєстратором приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Біккінеєвою І. А., прийнято рішення про державну реєстрацію обтяжень у Державному реєстрі іпотек, індексний номер: 61485045 від 10 листопада 2021 року.

Так позивачем, серед іншого заявлені позовні вимоги щодо визнання недійсним та скасування Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 61485045 від 10.11.2021 та скасувати в Державному реєстрі прав на нерухоме майно запису про іпотеку: 44952905.

Обгрунтовуючи свою правову позицію в цій частині позову позивач зазначає що рішення та відповідний запис є наслідками недійсності нікчемного правочину. Отже, договір іпотеки укладений 10.11. 2021 року між Акціонерним товариством Кредобанк та ОСОБА_3 позивач вважає правочин, який порушує публічний порядок, а тому є нікчемним. (1,2 ст.228 ЦК України)

Натомість, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 09.09.2024 року у справі № 466/3398/21(провадження N 61-2058сво23) звертає увагу на те, що законодавець не передбачив нікчемності правочину, у випадку відсутності у іпотекодавця права власності на предмет іпотеки. Тому такий правочин є оспорюваним.

Разом з тим, Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 10 квітня 2024 року у справі № 496/1059/18 зазначила, якщо позивач заявляє вимогу, яка за належної інтерпретації може ефективно захистити його порушене право, суди не повинні відмовляти у її задоволенні виключно з формальних міркувань, оскільки це призведе до необхідності повторного звернення позивача до суду за захистом його прав (які за наведених умов могли бути ефективно захищені), що не відповідатиме принципам верховенства права та процесуальної економії (див. mutatis mutandis висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені в пунктах 117-118 постанови від 21.12.2022 у справі № 914/2350/18 (914/608/20)).(п. 8.45) У кожній справі за змістом обґрунтувань позовних вимог, наданих позивачем пояснень тощо суд має встановити, якого саме результату хоче досягнути позивач унаслідок вирішення спору. Суд розглядає справи у межах заявлених вимог (частина перша статті 13 ЦПК України), але, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (пункт 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України). Виконання такого обов`язку пов`язане, зокрема, з тим, що суд має надавати позовним вимогам належну інтерпретацію, а не тлумачити їх лише буквально (див., наприклад, постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2021 у справі № 9901/172/20 (пункти 1, 80, 81, 83), від 01.07.2021 у справі № 9901/381/20 (пункти 1, 43-47), від 26.10.2021 у справі № 766/20797/18 (пункти 6, 20-26, 101, 102), від 01.02.2022 у справі № 750/3192/14 (пункти 4, 26, 47), від 22.09.2022 у справі № 462/5368/16-ц (пункти 4, 36), від 20.06.2023 у справі № 633/408/18 (підпункт 11.12) та від 04.07.2023 у справі № 233/4365/18 (пункт 31)).(п.8.46.)

Позивач обґрунтовує заявлені ним вимоги про скасування та визнання недійсним рішення про державну реєстрацію прав 61485045 та скасування в відповідного запису про іпотеку внесених на підставі договору, що створює для позивача перешкоди в реалізації правоможності власника на розпорядження цим нерухомим майном. (аналогічний правовий висновок див. ВП ВС від 10.04.2024 року у справі № 496/1059/18 п.8.47). Отже,. вимоги виходячи з мети позову, щодо скасування та визнання недійсним рішення про державну реєстрацію прав 61485045 та скасування в відповідного запису про іпотеку спрямовано на усунення перешкод у здійсненні ним права розпорядження квартирою. У цьому висновку Велика Палата Верховного Суду звертається mutatis mutandis до власних висновків, викладених у підпункті 11.13 постанови від 20.06.2023 у справі № 633/408/18 та пункті 36 постанови від 04.07.2023 у справі № 233/4365/18.

Водночас коли власник та особа, яка зареєструвала за собою право іпотеки на його нерухоме майно, не перебували у зобов`язальних відносинах, власник майна може скористатись речово-правовими способами захисту. У цьому висновку Велика Палата Верховного Суду звертається mutatis mutandis до власних висновків, викладених у пунктах 109, 110 постанови від 21.12.2022 у справі № 914/2350/18 (914/608/20).(п.8.23.ВП ВС від 10.04.2024 року у справі № 496/1059/18).

Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (стаття 391 ЦК України). За змістом цієї статті негаторний позов застосовується для захисту від порушень, які не пов`язані із позбавленням володіння (див. пункт 71 постанови Великої Палати Верховного Суду від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц).(п.8.25.ВП ВС від 10.04.2024 року у справі № 496/1059/18).

Так, позивач. який прагне усунути перешкоди у здійсненні правоможності самостійно розпоряджатись своїм нерухомим майном, що виникли через дії осіб, з якими він не перебував у зобов`язальних відносинах, а тому суд приходить до висновку що позов у цій справі в частині вимог, спрямованих на усунення цих перешкод.

Отже, державна реєстрація права іпотеки на квартиру за відповідачем - це офіційне визнання та підтвердження державою факту набуття ним такого права, а відповідні записи в Реєстрі створюють для позивача перешкоди у реалізації правоможності власника на розпорядження цим нерухомим майном (див. пункт 49 постанови Великої Палати Верховного Суду від 27.03.2019 у справі № 711/4556/16-ц).

Абзацами другим та четвертим частини третьої статті 26 Закону № 1952-IV у чинній редакції передбачено, зокрема, що у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи визнання його прийнятим з порушенням цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію набуття речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження припиняються. У разі якщо в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, наявні відомості про речові права, обтяження речових прав, припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації, або якщо відповідним судовим рішенням також визнаються речові права, обтяження речових прав, одночасно з державною реєстрацією припинення речових прав чи обтяжень речових прав проводиться державна реєстрація набуття відповідних прав чи обтяжень. При цьому дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними.

За змістом пункту 9 частини першої статті 27 Закону № 1952-IV у чинній редакції державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі судового рішення, що набрало законної сили, щодо набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно.

Отже, якщо суд дійшов висновку, що право власності позивача було порушено незаконною реєстрацією права іпотеки на його нерухоме майно за відповідачем, з яким він не перебував у зобов`язальних відносинах, державний реєстратор на підставі судового рішення про скасування державної реєстрації права іпотеки, яке набрало законної сили, проводить державну реєстрацію припинення права іпотеки відповідача, що усуває для позивача перешкоди у здійсненні ним правоможності розпоряджатись своїм нерухомим майном.

При цьому в силу положень абзацу першого частини третьої статті 26 Закону № 1952-IV у чинній редакції, відомості про право іпотеки відповідача не підлягають скасуванню та/або вилученню, крім випадків, передбачених пунктом 1 частини сьомої статті 37 цього Закону. Натомість державний реєстратор вчиняє нову реєстраційну дію - внесення до Реєстру відомостей про припинення права іпотеки відповідача на підставі судового рішення (див. mutatis mutandis висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені в пунктах 132, 133 постанови від 21.12.2022 у справі № 914/2350/18 (914/608/20)). (див. п.8.33-8.35 .ВП ВС від 10.04.2024 року у справі № 496/1059/18)

Беручи до уваги наведене, суд вважає за необхідне конкретизувати та зазначити, що для ефективного захисту прав позивача як власника нерухомого майна, щодо якого до Реєстру незаконно внесено запис про право іпотеки іншої особи, з якою власник не перебував у зобов`язальних відносинах, має застосовуватись вимога про усунення перешкод у здійсненні власником права розпорядження своїм майном (стаття 391 ЦК України), з яким власник може звернутись, зокрема, шляхом пред`явлення вимоги про визнання недійсною та скасування державної реєстрації права іпотеки зазначеної особи.

В свою чергу. судове рішення про задоволення такої вимоги, яке набрало законної сили, є підставою для державної реєстрації відомостей про припинення незаконно зареєстрованого за відповідачем права іпотеки, що усуває для позивача перешкоди у здійсненні ним правоможності розпоряджатись своїм нерухомим майном.

При цьому оспорювання ланцюга договорів, інших правочинів щодо спірного нерухомого майна або документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію права іпотеки за відповідачем, не є ефективним способом захисту прав власника від описаного вище порушення.

Аналогічний правовий висновок зроблено ВП ВС у постанові від 10.04.2024 року у справі № 496/1059/18 (п.8.39).

Надаючи правову оцінку заявленої представником АТ «Кредобанк» вимоги про застосування строків позовної давності та заперечення щодо об`єднання в одній позовній вимоги декількох позовних вимог до різних позивачів, суд зазначає наступне.

Згідно з принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини першої статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з пунктами 4 і 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

З огляду на викладене позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів - предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів.

Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета і підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема, у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмета позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року в справі № 924/1473/15 та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Аналіз матеріалів справи свідчить про те, що спірна квартира право власності на яку оскаржується позивачем, була відчужена декілька разів та стала предметом іпотеки вже після того як позивач звернувся до суду з позовом, в якому було викладено підстави та обрано спосіб захисту права, а відтак і заявлено предмет позову, які останній вважав достатніми для поновлення порушених прав. Разом з тим, виходячи зі зміною обставин, які полягали у факті неодноразового відчуженні та укладання договору іпотеки відносно спірної квартири ,відповідно позивач шляхом подання відповідних заяв змінював предмет позову обираючи, як на його погляд належний та ефективний спосіб захисту, здійснював заміну процесуального статус залучених осіб та залучав нових осіб до судового процесу. Отже, на думку суду необхідність у зміні предмета позову була зумовлена саме з підстав того, що початкові вимоги позивача не забезпечували позивачу захист його порушених прав та інтересів на момент неоодноразового відчудження спірної квартира. При цьому суд констатує про дотримання позивачем правил вчинення відповідних процесуальних дій визначених ЦПК при поданні вказаних заяв (клопотань).

Згідно частини першої статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

За відсутності порушення суб`єктивного права чи інтересу або ж за відсутності самого суб`єктивного права позовна давність застосовуватись не може. Тому, перш ніж застосовувати позовну давність, суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

В цій частині суд звертає увагу на те, що представником АТ Кредобанк було заявлено вимога про застосування строків позовної давності відносно вимоги в первісній редакції позову, яка в подальшому була змінена позивачем та розглядається судом. За таких підстав, суд не надає правової оцінки заяви про застосування строків позовної давності.

Вирішуючи питання щодо розподілення судових витрат, суд зазначає наступне. Частинами першою, третьою ст. 133 ЦПК України, передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відповідно до ч.1-2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що спір виник внаслідок неправильних дій першого відповідача, витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви стягуються з першого відповідача на користь позивача.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 81, 89, 141, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «БІК Добрі справи», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Києво-Святошинского нотаріального округу Київської області Сподіна Ігоря Леонідовича та Акціонерного товариства "Кредобанк", третя особа: приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Біккінеєва Ірина Анатоліївна про визнання попереднього договору удаваним правочином, визнання майнових прав на квартиру, скасування рішення державного реєстратора, визнання незаконним рішення державного реєстратора задовольнити.

Рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень без розгляду у зв`язку з її відкликанням (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224 № 57460640) від 03 квітня 2021 року яке було прийняте державним реєстратором - приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Сподіним Ігорем Леонідовичем визнати незаконним та скасувати.

Витребувати у ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_1 адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 адреса: АДРЕСА_3 ,) однокімнатну квартиру АДРЕСА_4 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 22).

Визнати недійсним Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 61485045 від 10.11.2021 12:50:19 прийняте приватним нотаріусом Біккінеєвою Іриною Анатоліївною, Бучанський районний нотаріальний округ, Київська обл.

Скасувати Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 61485045 від 10.11.2021 12:50:19 прийняте приватним нотаріусом Біккінеєвою Іриною Анатоліївною, Бучанський районний нотаріальний округ, Київська обл.

Скасувати в Державному реєстрі прав на нерухоме майно запис про іпотеку: 44952905.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «БІК Добрі справи» (Луганська обл., Старобільський район, село Лиман, вул. Дибка, буд. 64 А; ідентифікаційний код 40224869) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 адреса: АДРЕСА_3 ) 1 059 (одну тисячу п`ятдесят дев`ять гривень) 33 коп. судового збору за подання позовної заяви.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_14 ; ідентифікаційний код НОМЕР_5 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 адреса: АДРЕСА_3 ) 3 178 (три тисячі сто сімдесят вісім гривень) 00 коп. судового збору за подання позовної заяви.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення складено: 05.11.2025 року.

Суддя А.В. Янченко