Номер провадження 2/756/908/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2025 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Белоконної І.В.

секретаря судового засідання - Погорелової В.П.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кондратенко Олена Володимирівна, про визнання договору дарування квартири удаваним,

УСТАНОВИВ:

Позивач у жовтні 2024 року звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просить визнати удаваним договір дарування, укладений 23 грудня 2004 року, між ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 11 жовтня 2024 відкрито загальне провадження по справі та призначено до підготовчого розгляду.

В підготовче судове засідання призначене на 03 грудня 2024 року о 11.00 год. позивач не з`явилася, про дату, місце та час розгляду справи повідомлена належним чином, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (а.с. 59). Підготовчий розгляд справи відкладено до 10 лютого 2025 року о 10.00 год.

В підготовче судове засідання призначене 10 лютого 2025 року позивач не з`явилася, про розгляд справи повідомлена судом належним чином. Представник позивача - адвокат Золотухін О.О. за допомогою документа сформованого в системі «Електронний суд» надіслав до суду клопотання про відкладення розгляду справи. Підготовчий розгляд справи відкладено до 16 квітня 2025 року на 10.00 год.

Підготовче судове засідання призначено на 16 квітня 2025 року відкладено до 02 червня 2025 року на 11.00 год. Позивач була присутня в підготовчому судовому засідання та була повідомлена, що наступне підготовче засідання відбудеться 02 червня 2025 року об 11.00 год, що підтверджується розпискою, яка міститься у матеріалах справи.

В підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції 02 червня 2025 року представник позивача - адвокат Золотухін О.О. заявив клопотання про відкладення розгляду справи. Підготовчий розгляд справи відкладено до 25 серпня 2025 року о 11.00 год.

В підготовче судове засідання призначене на 25 серпня 2025 року позивач та її представник не з`явилися, про розгляд спраив повідомлені судом належним чином. Позивач надала до суду клопотання про відкладення розгляду справи. Від представника позивача надійшла заява про припинення повноважень адвоката. Розгляд справи відкладено до 28 жовтня 2025 року о 11.45 год.

28 жовтня 2025 року позивач повторно не з`явилася в підготовче судове засідання, про розгляд справи про дату, місце та час розгляду справи повідомлена належним чином, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Про дати підготовчих судових засідань позивачу було достеменно відомо, що підтверджується вказаним вище. Дати засідань також були в загальному доступі на сайті суду https://сourt.gov.ua/.

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача - адвокат Іскоростенський Д.А. заявив клопотання про залишення позовних вимог без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, посилаючись на те, що позивач неодноразово не з`являється в судові засідання та не надає суду докази поважності причини неявки в судові засідання.

Вислухавши думку представника відповідача, ознайомившись з матеріалами справи, суд приходить до наступного. висновку.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасникам справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, прецедентна практика ЄСПЛ щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду (такий висновок суду відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом у постанові від 21.09.2020 р. по справі № 658/1141/18, провадження № 61-3617св19).

Судом призначався підготовчий розгляд справи на 03 грудня 2024 року, 10 лютого 2025 року, 16 квітня 2025 року, 02 червня 2025 року, 25 серпня 2025 року та 28 жовтня 2025 року, позивач лише один раз приймала участь у судовому засіданні. Також її представник був присутній лише один раз в судовому засіданні, яке за його клопотання було відкладено.

Відтак, на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, зважаючи на те, що позивач систематично не з`являлася у підготовчі судові засідання, будучи при цьому належним чином повідомленою, доказів поважності неявки не надала, суд уважає, що позов необхідно залишити без розгляду.

Разом з тим, залишення позову без розгляду не порушує право позивача на судовий захист, оскільки відповідно до положень ч. 2 ст. 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду з тією ж позовною заявою.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кондратенко Олена Володимирівна, про визнання договору дарування квартири удаваним - залишити без розгляду, роз`яснивши, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.В. Белоконна