Справа № 756/9063/25
Провадження № 2/756/5365/25
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
30 жовтня 2025 року місто Київ
Оболонський районний суд міста Києва у складі:
головуючої судді - Примак-Березовської О.С.,
секретаря судового засідання - Донеско А.Є.,
розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивачка звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу, в обґрунтування якого зазначила, що з 31 травня 2024 року перебуває в шлюбі з відповідачем, який зареєстрований Першим відділом реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 982. Позивачка посилається на те, що спільне життя з відповідачем не склалось, оскільки вони мають різні погляди на життя та проживають окремо. Подружні відносини між ними припинились, спільне господарство не ведеться, спору про спільне майно немає, можливість збереження сім`ї відсутня.
Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без виклику (повідомлення) сторін.
Позивачка подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.
Відповідач про розгляд справи повідомлений належним чином, у відповідності до статей 174, 178 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) відповідач не скористався своїм процесуальним правом та не направив суду відзив на позовну заяву.
Клопотань від сторін про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін не надходило.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню з огляду на таке.
Судом встановлено, що 31 травня 2024 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено шлюб, зареєстрований Першим відділом реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , актовий запис № 982.
Від шлюбу сторони дітей не мають.
Шлюбні відносини сторін фактично припинені, спільно вони не проживають, а отже збереження шлюбу суперечить інтересам обох сторін, спільне господарство сторони не ведуть.
Враховуючи те, що позивачка просить суд розірвати шлюб, оскільки подальше перебування у шлюбі буде суперечити її інтересам, суд вважає необхідним такий задовольнити.
Відповідно до статей 21 та 24 Сімейного кодексу України (далі - СК України) шлюбом є сімейний союз чоловіка і жінки, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді чоловіка і жінки. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Згідно з частиною 3 та 4 статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини.
Статтею 105 СК України визначено, що однією з підстав для припинення шлюбу є його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 СК України.
Частиною 1 статті 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до вимог статті 112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя.
Відповідно до статті 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно з пунктом 2 частини 3 статті 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
За таких обставин, суд вважає доведеним факт того, що збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки. Враховуючи положення статті 112 СК України суд дійшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню.
Відповідно до вимог статей 141, 142 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягають стягненню судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн.
На підставі статей 21, 24, 56, 105, 110, 115 Сімейного кодексу України та керуючись статтями 12, 80, 263-265, 352, 354 Цивільно процесуального кодексу України, суд -
Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 31 травня 2024 року Першим відділом реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 982.
Змінити прізвище позивачки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 після розірвання шлюбу на дошлюбне прізвище « ОСОБА_1 ».
Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_4 (РНОКПП - НОМЕР_3 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 ) судовий збір у розмірі 1211 (тисяча двісті одинадцять) грн 20 коп.
Після набрання рішенням законної сили направити його копію до Оболонського районного управління юстиції у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення складено 30 жовтня 2025 року.

СУДДЯ Ольга ПРИМАК-БЕРЕЗОВСЬКА