У Х В А Л А

14 жовтня 2025 року м. Київ

Справа №757/9361/24-ц

Апеляційне провадження №22-ц/824/17422/2025

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Соколової В.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою Державної казначейської служби України на рішення Печерського районного суду міста Києва ухваленого під головуванням судді Хайнацького Є.С. 29 квітня 2025 року у м. Києві, повний текст рішення складений 09 травня 2025 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди,

В С Т А Н О В И В

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 29 квітня 2025 року позов ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди - задоволено частково.

Не погодилась із зазначеним судовим рішенням Державна казначейська служба України, 03 жовтня 2025 року представником через систему «Електронний суд» до Київського апеляційного суду надіслано апеляційну скаргу.

Матеріали справи №757/9361/24-ц надійшли до Київського апеляційного суду 08 жовтня 2025 року.

В апеляційній скарзі представник відповідача просить про поновлення строку на апеляційне оскарження. Вказує, що оскаржуване рішення було отримане через систему «Електронний суд» лише 10 липня 2025 року. В подальшому, 23 липня 2025 року представником було подано апеляційну скаргу, яку ухвалою Київського апеляційного суду від 23 вересня 2025 року було повернуто у зв`язку з неусуненням недоліків. У зв`язку з чим, 02 жовтня 2025 року відповідачем було вдруге подано апеляційну скаргу, в якій представник просить про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Виходячи з принципу доступу до правосуддя та положень ч.1 ст. 127, ч. 2 ст. 354 ЦПК України, суддя вважає за доцільне задовольнити клопотання та поновити строк на апеляційне оскарження.

Апеляційна скарга відповідача містить клопотання про звільнення від сплати судового збору.

В обґрунтування вказаного клопотання представник відповідача вказує на те, що Казначейство України утримується за рахунок державного бюджету, є державним органом з обмеженим обсягом фінансування та затвердженим кошторисом. Вказує, що на даний час у країні діє воєнний стан, а в період воєнного стану видатки державного бюджету першочергово спрямовуються на національну безпеку, оборону та здійснення заходів, пов`язаних із запровадженням правового режиму воєнного стану на території України. З огляду на викладене, враховуючи ситуацію, яка склалась у зв`язку із збройною агресією рф, Казначейство не має змоги своєчасно та в повному обсязі здійснити оплату судового збору, у зв`язку з чим просить звільнити Державну казначейську службу України від сплати судового збору або відстрочити його сплату до закінчення дії правового режиму воєнного стану в Україні.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а з підстав, визначених частиною 1 цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 Постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визнано рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» та ст.136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як вбачається з матеріалів апеляційної скарги, відповідачем не було надано суду доказів на підтвердження свого скрутного матеріального стану.

Враховуючи вищевикладене, та те, що згідно із Законом України «Про судовий збір» Державна казначейська служба України не звільнена від сплати судового збору, посилання представника відповідача на обставини, пов`язані з введенням у країні періоду воєнного стану та відсутністю коштів саме на сплату судового збору не є достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, а тому клопотання задоволенню не підлягає.

Таким чином, суддя вважає, що апеляційне провадження у справі не може бути відкрито у зв`язку із несплатою суми судового збору.

Пунктом 2 ч.1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.

Відповідно до п. 6) ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні вказаної позовної заяви до суду першої інстанції становив 1211,20 грн.

Відповідачем оскаржується рішення суду першої інстанції в повному обсязі, а тому враховуючи положення п.6 ч. 2 ст. 4 вищевказаного Закону, особі яка подає апеляційну скаргу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, з урахуванням коефіцієнту 0,8 для пониження розміру ставки судового збору, тобто 1453,44 грн. (1211, 20 грн *150%*0,8).

Враховуючи викладене, відповідачу необхідно сплатити суму судового збору в розмірі - 1453,44 грн на розрахунковий рахунок отримувача: UA0026010, отримувач коштів УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Оригінал квитанції про сплату судового збору необхідно надати до Київського апеляційного суду.

Згідно з п. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Керуючись ст. 185,354, 357 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В

Клопотання Державної казначейської служби України про звільнення або відстрочення сплати судового збору - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Державної казначейської служби України на рішення Печерського районного суду міста Києва від 29 квітня 2025 року - залишити без руху.

Надати особі, яка подала апеляційну скаргу строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз`яснити, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: Соколова В.В.