"03" листопада 2025 р. Справа № 363/6428/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2025 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Котлярова І.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дітей,-

ВСТАНОВИВ:

28.10.2025 до Вишгородського районного суду Київської області, через підсистему «Електронний суд» (зареєстровано судом 29.10.2025 року), представником заявника - адвокатом Берюх О.В. подано вказану заяву, у якій просить видати судовий наказ про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання малолітніх дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 1/3 (однієї третини) частини заробітку (доходу) щомісячно, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку та не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для кожної дитини відповідного віку до досягнення дітьми повноліття, починаючи з дня подання заяви про видачу судового наказу.

З матеріалів заяви встановлено, що ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 . ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Статтею 162 ЦПК України передбачено, що заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 ЦПК України, позови про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Як вбачається з матеріалів заяви, зареєстрованим місцем проживання чи перебування ОСОБА_1 є АДРЕСА_1 , яке не перебуває під територіальною юрисдикцією Вишгородського районного суду Київської області та належить до юрисдикції іншого суду.

Зазначення ОСОБА_1 в заяві адреси її фактичного місця проживання відповідно до договору оренди від 28.05.2021 року укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_6 , в якому зазначено, що разом з орендерем в квартирі будуть проживати ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , а саме: АДРЕСА_2 , як на підставу звернення до Вишгородського районного суду Київської області не може бути підставою для визначення підсудності даної справи саме за Вишгородським районним судом Київської області з наступних підстав.

Відповідно до п. 2, 12 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» у цьому Законі наведені терміни вживаються в такому значенні - реєстрація місця проживання (перебування) особи - внесення за заявою про реєстрацію місця проживання (перебування), поданою особою в паперовій формі, до реєстру територіальної громади інформації про місце проживання (перебування) особи; витяг з реєстру територіальної громади - документ у паперовій або електронній формі, що підтверджує відомості про місце проживання (перебування) особи або інформацію про відсутність таких відомостей на дату та час формування витягу.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» вільний вибір місця проживання чи перебування - право громадянина України, а також іноземця та особи без громадянства, які на законних підставах перебувають на території України, на вибір адміністративно-територіальної одиниці, де вони хочуть проживати чи перебувати; місце перебування - житло або спеціалізована соціальна установа для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, у якому особа, яка отримала довідку про звернення за захистом в Україні, проживає строком менше шести місяців на рік або отримує соціальні послуги; місце проживання - житло з присвоєною у встановленому законом порядку адресою, в якому особа проживає, а також апартаменти (крім апартаментів у готелях), кімнати та інші придатні для проживання об`єкти нерухомого майна, заклад для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, стаціонарна соціально-медична установа та інші заклади соціальної підтримки (догляду), в яких особа отримує соціальні послуги.

Відповідно до висновків Об`єднаної палати КЦС Верховного Суду від 24.06.2024 року у справі № 554/7669/21 положення частини першої статті 28 ЦПК України імперативно встановлюють, що визначення територіальної юрисдикції (підсудності) здійснюється з урахуванням зареєстрованого місяця проживання або перебування фізичної особи - позивача. Тому позови, наведені у частині першій статті 28 ЦПК України, не можуть пред`являтися за фактичним місцем проживання або перебування позивача, відмінним від зареєстрованого.

З матеріалів заяви підстав для розгляду справи Вишгородським районним судом Київської області згідно вимог ст. ст. 27, 28 ЦПК України не встановлено.

Отже, враховуючи, що ОСОБА_1 зареєстрована за адресою - АДРЕСА_1 , а ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , вказана заява Вишгородському районному суду Київської області не підсудна, в зв`язку з чим у видачі судового наказу згідно п. 9 ч. 1 ст. 165 ЦПК України слід відмовити.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заяву подано з порушенням правил підсудності.

При цьому, суд роз`яснює, що заявник не позбавлена права подати заяву про видачу судового наказу про стягнення аліментів за підсудністю за своїм зареєстрованим місцем проживання до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області або до суду за зареєстрованим місцем проживання боржника.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 27, 28, 160-166, 260, 353 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у видачі судового наказу за вимогою про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дітей.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.Ю. Котлярова