Провадження № 2/643/7393/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.10.2025 м. Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Поліщук Т.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», ОСОБА_2 про визнання правочину недійсним, скасування запису про державну реєстрацію права власності,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Салтівського районного суду міста Харкова з позовом до АТ КБ «ПриватБанк», ОСОБА_2 , у якому просить: - визнати укладений 28.10.2024 між ПАТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_2 договір купівлі-продажу квартири ( АДРЕСА_1 ), серія та номер 211, посвідчений приватним нотаріусом КМНО Антиповою І.В. згідно із рішенням індексний номер: 75773508 , запис про право власності № 57298040 недійсним; скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про проведену державну реєстрацію права власності на квартиру , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; скасувати запис про право власності № 57298040 на квартиру АДРЕСА_1 , загальної площі 25,9 кв.м. , житлова площа 13,6 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, за ОСОБА_2 .

З позовною заявою позивач подав клопотання про відстрочення сплати судового збору, в якому прохає відстрочити сплату судового збору, посилаючись на відсутність доходів та фактичну не можливість сплатити судовий збір.

Ознайомившись з клопотанням про відстрочення судового збору та доданими до нього доказами, приходжу до висновку, що в задоволенні клопотання слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до положеньст.8 Закону України «Про судовий збір», суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

У пункті 29 Постанови пленуму ВССУ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Зазначеними нормами встановлено, що суд, розглядаючи питання відстрочення позивачу сплати судового збору, повинен врахувати його майновий стан.

Водночас, посилаючись на ст. 8 Закону України «Про судовий збір», як на підстави відстрочення сплати судового збору, позивач надав до клопотання лише копію відомостей з Державного реєстру платників податків від 17.10.2025 № 2030-25-49357.

Разом з тим, даних про інвалідність, неможливості працевлаштування, наявність іншого майна позивачем не зазначено та до клопотання не додано.

Крім того, відстрочення сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

Відсутність у позивача пільг щодо сплати судового збору ніяким чином не порушує положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (про право на справедливий суд), оскільки не перешкоджає вказаній особі у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Тому у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України якщо заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, суддя постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

За правилами ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Положеннями ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 01.01.2025 встановлено у розмірі 3028 грн. 00 коп.

Згідно з п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позову в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Позов ОСОБА_1 містить три вимоги немайнового характеру та подано через систему Електронний суд.

Документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, позивачем також не надано.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмір 2906 грн. 88 коп. (968 грн. 96 коп. х 3 вимоги немайнового характеру)

Крім того, вимога позивача зазначена ним під п. 3, а саме: скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про проведену державну реєстрацію права власності на квартиру , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , не конкретизована.

Враховуючи необхідність усунення зазначених в ухвалі недоліків, вважаю необхідним залишити позов без руху, надавши позивачу строк для усунення цих недоліків, а саме: сплати судового збору в розмірі 2906 грн. 88 коп., на наступні реквізити: отримувач коштів ГУК Харків обл./м.Харків/Салтівськ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача 899998, р/р UA0020657, код класифікації доходів бюджету 22030101), або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом. Однак, практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності позовних заяв.

У рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 Конституційний Суд України встановив, що конституційне право особи на звернення до суду кореспондується з її обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур).

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, залишення позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись ст. ст.185, 258-261, 353-355 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», ОСОБА_2 про визнання правочину недійсним, скасування запису про державну реєстрацію права власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Т.В. Поліщук