Справа № 700/713/25
Провадження № 2/700/394/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2025 року Лисянський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Бесараб Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Мельніченко Н.І.,

представника позивачів адвоката Трохименко Н.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Лисянка матеріали цивільної справи №700/713/25, провадження №2/700/394/25 за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , представник позивачів адвокат Трохименко Наталія Олександрівна до Лисянської селищної ради Звенигородського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У позовній заяві представник позивачів зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачів ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 та три земельні ділянки. 03 червня 2013 року ОСОБА_3 склав заповіт, згідно якого все належне йому майно на час смерті заповідав своїм дочкам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_3 позивачі звернувся із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Кравченко Т.І. Звенигородського районного нотаріального округу Черкаської області, однак постановою від 11.06.2025 року нотаріус відмовив їм у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини. З огляду на вищевикладене, змушені звернутися до суду та просять визначити позивачам додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька позивачів ОСОБА_3 .

Представник позивачів у судовому засіданні підтримала заявлені вимоги та просила їх задовольнити. Пояснила суду, що позивачі пропустили строк звернення до нотаріуса лише на 9 днів, але з поважних причин, оскільки обоє мають інвалідність внаслідок важких захворювань, потребують тривалого лікування, що стало причиною невчасного звернення до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини. Інших спадкоємців немає, батько позивачів заповів все своє майно позивачам.

Відповідач представник Лисянської селищної ради Звенигородського району Черкаської області, у судове засідання не з`явився та не повідомив про причини неявки, хоча повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку.

Вивчивши та дослiдивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позов пiдлягає задоволенню із наступних пiдстав.

Матеріалами справи встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивачів ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 02.12.2024 року. Після його смерті залишилася спадщина, до складу якої входить житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 та три земельні ділянки.

Відповідно до заповіту ОСОБА_3 від 03.06.2013, зареєстрованого Будищенською сільською радою Лисянського району Черкаської області за №63, все своє майно останній заповів на користь дочок ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , тобто на користь позивачів.

Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії позивачам було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, а також на земельні ділянки, які залишилися після смерті їх батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку з відсутністю у спадкоємців факту прийняття спадщини (пропущений встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини), що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №244/02-31 від 11.06.2025 року.

Згідно з повідомленням №1299/01-16 від 02.10.2025 року, Лисянська державна нотаріальна контора Черкаської області інформацією щодо спадкоємців ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , не володіє.

Отже, позивачі є єдиними спадкоємцями померлого, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає.

У встановлений законом шестимісячний строк позивачі - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не звернулися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що мають тривалі хвороби, які потребують постійного лікування, так ОСОБА_1 має другу групу інвалідності, ОСОБА_2 - третю групу інвалідності. Позивачі позбавлені можливості у здійсненні права на спадкування в інший спосіб.

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За приписами ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною 3 статті 1272 ЦК України встановлено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно з п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Відповідно до ст.2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст.263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Зважаючи на те, що позивачі є єдиними спадкоємцями за заповітом після смерті ОСОБА_3 , не звернулися протягом встановленого строку для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріуса з поважних причин, що не суперечить інтересам сторін та вимогам закону, дотримуючись засад верховенства права, законності та справедливості, то суд вважає за необхідне визнати причину пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцями поважною та позов задовольнити і визначити позивачам додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини протягом двох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 206, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 354 ЦПК України, ст.ст. 1233, 1235, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Лисянської селищної ради Звенигородського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті їх батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю в 2 (два) місяці з дня набрання законної сили рішенням суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений 30.10.2025.

Реквізити сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 .

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідач: Лисянська селищна рада Звенигородського району Черкаської області, місцезнаходження: пл.Миру,30 селище Лисянка Звенигородського району Черкаської області, .

Суддя Наталія БЕСАРАБ