Справа № 495/135/21
№ провадження 2/495/855/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Про залишення позовної заяви без розгляду

"30" жовтня 2025 р. м. Білгород-Дністровський

Білгород Дністровський міськрайонний суд Одеської області,

у складі головуючого одноособово судді Прийомової О.Ю.,

за участю секретаря Тюпи Є.С.,

Справа № 495/135/21

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білгород Дністровському Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя,-

представника відповідача - адвоката Садовського В.Є.

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Білгород-Дністровського міськрайонного суду знаходиться цивільна справ за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя.

У судовому засіданні представник відповідача адвокат Садовський В.С. заявив клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку із систематичною неявкою сторони позивача. зазначив, що позивач та її представник вже щонайменш 5 (п`ять) разів не з`являлись у судові засідання та не повідомляли причини неявки, що є неприпустимим.

Заслухавши позицію представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що наявні підстави для залишення позову без розгляду, з огляду на наступне.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 Цивільного кодексу України).

Частиною першою статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Водночас, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, змагальність сторін, диспозитивність, розумність строків розгляду справи судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами, що визначено у ч. 3 ст. 2 ЦПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Згідно з ч.ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , звернулася до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області із позовом до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт серії НОМЕР_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.01.2021 року, справа надійшла до провадження судді Боярського О.О.

Розпорядженням № 75 від 06.04.2021 по справі призначено повторний автоматичний розподіл справи, у зв`язку із самовідводом судді Боярського О.О.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.04.2021, справа надійшла до провадження судді Прийомової О.Ю.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області справа прийнята до провадження судді Прийомової О.Ю.

31 травня 2021 року ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області по справі призначено судову оціночно-будівельну експертизу.

18 квітня 2023 року на адресу суду надійшов лист експерита про залишення ухвали суду без виконання, у зв`язку з не оплатою експертизи.

03 липня 2023 року ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області клопотання представника позивача задоволено та провадження по справі поновлено.

03 серпня 2023 року ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області по справі призначено судову оціночно-будівельну експертизу.

16 травня 2024 року ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області по справі поновлено провадження.

23 вересня 2024 року ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області по справі призначено судову оціночно-будівельну експертизу.

Ухвала суду мотивована тим, що 06 вересня 2023 року на адресу суду від експерта надійшло клопотання про надання додаткових матеріалів. Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області зроблено запит до КП "Білгород-Дністровське БТІ", однак відповідь на адресу суду не надходила.

На адресу суду від Науково-дослідного інституту судових експертиз (ОНДІСЕ) надійшло повідомлення, відповідно до якого зазначено, що відповідно до п.1.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертих досліджень залишено ухвалу від 03.08.2023 без виконання.

16 червня 2025 року ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області по справі поновлено провадження, у зв`язку із залишенням ухвали суду без виконання.

У подальшому позивач та його представник неоднаразово належним чином повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи, однак у судове засідання не з`являлись, причини неявки не повідомляли.

Разом з тим, у рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне.

Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду.

Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності.

Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України, суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, а також від 11.03.2021 у справі №558/9/18.

З урахуванням усього вищевикладеного, зважаючи на факт того, що сторона позивача вже не вперше не з`являється в судове зсідання без поважних причин, тобто неявка є повторною, прийнявши до уваги тривалість розгляду справи, враховуючи практику Верховного Суду щодо необов`язковості з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, з огляду на наявність в матеріалах справи достатніх доказів належного повідомлення позивача, виходячи також з принципу диспозитивності судового процесу, суд приходить до висновку про необхідність в даному випадку залишити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя - без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 257 ч.1 п. 3, 258, 259, 260, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВ И В :

Цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Повний текст ухвали складений та проголошений 30 жовтня 2025 року.

Суддя: