печерський районний суд міста києва
пр. № 2-зз-76/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2025 року Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого: судді Григоренко І.В.,

при секретарі: Зінченко І.І.,

за участю:

представника позивача за первісним позовом: Крупки М.П.,

відповідача за первісним позовом: ОСОБА_1 ,

представника відповідача за первісним позовом: не з`явився,

представника третьої особи: не з`явився,

розглянувши у судовому засіданні у м. Києві заяву відповідача за первісним позовом про відвід головуючого судді Григоренко І.В. від розгляду цивільної справи за клопотанням представника позивача за первісним позовом - адвоката Крупки Миколи Петровича про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, та зняття з реєстраційного обліку та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» про визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Крупка Микола Петрович, який діє в інтересах позивача за первісним позовом ОСОБА_2 (далі - позивач за первісним позовом, ОСОБА_2 ), звернувся до Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, вжиті ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 18.06.2013 року у цивільній справі № 757/8235/13-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 (далі - відповідач за первісним позовом, ОСОБА_1 ) про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, та зняття з реєстраційного обліку та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» (далі - третя особа, ТОВ «ОТП Факторинг Україна») про визнання права власності, в якому просить скасувати арешт накладений на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

В судове засідання 24.10.2025 року з`явились представник позивача за первісним позовом Крупка М.П. та відповідач за первісним позовом ОСОБА_1 .

Представник третьої особи у судове засідання 24.10.2025 року не з`явився, будучи повідомленим належним чином про час, дату і місце судового засідання.

Відповідно до ст. 247 ЦПК України здійснювалось повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

В судовому засіданні відповідач за первісним позовом - ОСОБА_1 заявив відвід головуючому судді від розгляду цивільної справи № 757/48092/22-ц оскільки суддею під час розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову порушено його конституційне прав на захист, адже представник відповідач за первісним позовом перебуває в лікарні та не може представляти його інтереси в даному судовому засіданні.

Представник позивача за первісним позовом Крупка М.П. заперечив проти заявленого відводу головуючому судді Григоренко І.В.

Заслухавши заяву про відвід, думку представника позивача за первісним позовом та дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Як визначено у ч.ч. 1, 2, 3 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відтак, оскільки заява позивача про відвід надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, а саме заявлена в підготовчому засіданні, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені ст.ст. 36, 37 ЦПК України.

Так, в обґрунтування заяви про відвід відповідач за первісним позовом зазначив, що головуючим суддею Григоренко І.В. порушено конституційні принципи здійснення правосуддя, а саме право на захист останнього, оскільки адвокат який здійснює представництво його інтересів перебуває на стаціонарному лікуванні.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з ст. 37 ЦПК України, суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Відповідно до ст. 39 КПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Разом з цим, відповідачем за первісним позовом не надано суду доказів перебування його представника на стаціонарному лікуванні в закладі охорони здоров`я, а також не наведено обставин, які б свідчили про упередженість головуючого судді та могли б бути підставою для відводу.

Також, позивач обґрунтовуючи заявлений відвід зазначає про незгоду останнього з процесуальними рішеннями головуючого судді, що не може бути підставою для його відводу.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, а тому суд вважає, що заявником не зазначені та не доведені будь-які обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді при вирішенні даної цивільної справи.

Проаналізувавши наведені у заяві про відвід головуючого судді Григоренко І.В. обставини, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу та відсутність правових підстав для задоволення заяви відповідача за первісним позовом про відвід головуючого судді Григоренко І.В. від розгляду цивільної справи за клопотанням представника позивача за первісним позовом - адвоката Крупки Миколи Петровича про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, та зняття з реєстраційного обліку та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» про визнання права власності.

Враховуючи вкладене, керуючись ст.ст. 36, 40, 258-261 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволені заяви відповідача за первісним позовом про відвід головуючого судді Григоренко І.В. від розгляду цивільної справи за клопотанням представника позивача за первісним позовом - адвоката Крупки Миколи Петровича про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, та зняття з реєстраційного обліку та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» про визнання права власності - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складений та підписаний 24.10.2025 року.

Головуючий суддя І.В. Григоренко