МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

30 жовтня 2025 року Справа №370/3315/25

Провадження №2-з/370/6/25

Суддя Макарівського районного суду Київської області Косенко А.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 в особі представника, адвоката Сидоренко Тетяни Володимирівни, про забезпечення позову до подання позовної заяви,

особи, які можуть отримати статус учасника справи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и в :

28.10.2025 року ОСОБА_1 в особі представника, адвоката Сидоренко Тетяни Володимирівни, звернулася до Макарівського районного суду Київської області із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви до суду, в якій вказала, що 20.08.1983 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 укладений шлюб.

У період шлюбу за спільні кошти в інтересах сім`ї подружжям було придбано та побудовано нерухоме майно, зокрема, в 1991 році побудований садовий будинок з господарськими та побутовими спорудами АДРЕСА_1 . Рішенням Колонщинської сільської ради Макарівського району Київської області від 23.02.2016 року №9 вирішено питання оформлення права власності ОСОБА_2 на спірний садовий будинок. Рішенням Колонщинської сільської ради Макарівського району Київської області від 23.02.2016 року №10 вирішено питання присвоєння адресного номеру спірному садовому будинку.

29.03.2016 року право власності ОСОБА_2 на садовий будинок з господарськими та побутовими спорудами зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, номер запису про право власності 14003681.

Вказаний садовий будинок з господарськими та побутовими спорудами розташований на земельній ділянці загальною площею 0,0810 га., кадастровий номер :05:042:0058, цільове призначення: ведення садівництва. Підстава набуття права власності ОСОБА_2 на земельну ділянку державний акт від 25.06.2008 року, зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю за №833.

Крім того, 07.02.2014 року між ОСОБА_2 , з однієї сторони та ЖБК «Трипілля», з другої сторони укладений договір про сплату пайових внесків у ЖБК «Трипілля» №209. Предмет договору за рахунок пайових внесків учасника кооперативу ( ОСОБА_2 ) будівництво квартири в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

04.04.2014 року між ОСОБА_2 , з однієї сторони та ЖБК «Трипілля», з другої сторони складений та підписаний акт виконання сторонами обов`язків по договору про сплату пайових внесків у ЖБК «Трипілля» від 07.02.2014 року №209. Відповідно до акту від 04.04.2014 року сторони договору виконали умови договору №209 від 07.02.2014 року в повному обсязі. ЖБК «Трипілля» побудувало та передало у власність ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_3 . ОСОБА_2 виплатив ЖБК «Трипілля» пайові внески за вказану квартиру в повному обсязі.

15.05.2014 року право власності ОСОБА_2 зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, номер запису про право власності 5683784.

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 20.12.2016 року у справі №760/17750/16-ц, яке набрало законної сили, шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 розірваний. Вказаним рішенням встановлено, що шлюбні відношення між подружжям припиненні в жовтні 2016 року.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Києві померла ОСОБА_5 (мати заявниці). Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді:

1/2 частини у праві власності на садовий будинок з господарськими та побутовими спорудами АДРЕСА_1 ;

1/2 частини у праві власності на земельну ділянку загальною площею 0,0810 га., кадастровий номер :05:042:0058, цільове призначення ведення садівництва за адресою: АДРЕСА_1 ;

1/2 частини у праві власності на квартиру АДРЕСА_3 ;

1/4 частини у праві власності на квартиру АДРЕСА_4 .

У встановлений законодавством строк, ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , як спадкоємці першої черги звернулися до Першої київської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини після померлої матері. Нотаріальною конторою заведена після смерті ОСОБА_5 спадкова справа №458/2020, інші спадкоємці відсутні.

21.01.2021 року ними отримані свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/4 частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_4 в рівних частках по 1/8 частки кожний.

15.10.2025 року ОСОБА_1 та ОСОБА_5 отримали постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме, у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на частину нерухомого майна після померлої матері з урахуванням того, що у них відсутні правовстановлюючі документи на спадкове майно та частка спадкодавця в майні подружжя не визначена.

Проте, в жовтні 2025 року дітям померлої ОСОБА_5 стало відомо про те, що 13.10.2022 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 укладений договір дарування садового будинку з господарськими та побутовими спорудами та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , який посвідчений 13.10.2022 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кузьмичем В.М., зареєстрований в реєстрі за №945.

Право власності ОСОБА_3 зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 13.10.2022 року, номер запису про право власності 48131116.

12.10.2022 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 укладений договір дарування квартири АДРЕСА_3 , який посвідчений 12.10.2022 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Каплуном Ю.В., зареєстрований в реєстрі за №1234.

Право власності ОСОБА_3 зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 12.10.2022 року, номер запису про право власності 48123327.

16.03.2023 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 укладений договір дарування квартири АДРЕСА_3 , який посвідчений 16.03.2023 року Першою київською державною нотаріальною конторою, зареєстрований в реєстрі за №6-104.

Право власності ОСОБА_2 зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 16.03.2023 року, номер запису про право власності 49587637.

Разом з тим, заявницею зазначено, що ОСОБА_3 є рідною сестрою ОСОБА_2 .

Враховуючи наведене, ОСОБА_1 та ОСОБА_5 з метою захисту своїх прав на частку у спільному сумісному майні подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , мають намір звернутися до суду з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання правочинів недійсними та визнання права власності у порядку спадкування за законом.

Поряд з тим, на думку заявниці, на теперішній час існує обґрунтована небезпечність, що відповідачі здійснять відчуження нерухомого майна третім особам, що зробить неможливим виконання рішення суду.

Враховуючи викладене, заявниця просить суд до подання позовної заяви застосувати заходи забезпечення позову шляхом заборони державним реєстраторам, іншим особам суб`єктам реєстраційних дій вчиняти будь-які реєстраційні дії в Державному реєстрі речових прав щодо нерухомого майна:

1/2 частини у праві власності на садовий будинок з господарськими та побутовими спорудами АДРЕСА_1 ;

1/2 частини у праві власності на земельну ділянку загальною площею 0,0810 га., кадастровий номер :05:042:0058, цільове призначення ведення садівництва за адресою: АДРЕСА_1 ;

1/2 частини у праві власності на квартиру АДРЕСА_3 .

Вирішуючи дану заяву керуюсь наступним.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно із ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Частина 3 ст. 150 ЦПК України передбачає, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Частина 1 ст. 151 ЦПК України передбачає, що заява про забезпечення позову повинна містити: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Вимоги до змісту і форми заяви про забезпечення позову, що подається до відкриття провадження у справі, встановлені ч.ч. 1, 2 ст. 151 ЦПК України і заява ОСОБА_1 , у повній мірі відповідає вказаним вимогам.

Згідно із ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду.

Заява про забезпечення позову подана до суду відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 152 ЦПК України за правилами виключної підсудності за місцем знаходження нерухомого майна.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України за №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд, при розгляді заяви про забезпечення позову, повинен з`ясувати характер спору, що виник між сторонами, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати позивач, суті позовних вимог.

Забезпечення позову це сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо існує ймовірність невиконання судового рішення у майбутньому або виникнення складнощів під час його виконання.

Тобто, вжиття заходів забезпечення позову є заходом забезпечення в майбутньому виконання судового рішення.

Під час вирішення питання щодо наявності підстав для забезпечення позову суд повинен врахувати обґрунтованість заявленого клопотання, пов`язаність заходів забезпечення позову з предметом позову, співмірність заходів забезпечення із заявленими вимогами, а також запобігти порушенню прав третіх осіб в зв`язку з вжиттям судом заходів забезпечення позову.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

При розгляді питань про забезпечення позову цивільний процесуальний закон не зобов`язує перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Як вбачається із наданих заявницею доказів, а саме копії свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 від 20.08.1983 року (а.с.11), 20.08.1983 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрували шлюб, про що Відділом ЗАГС Старобільського району Ворошиловградської області зроблено актовий запис №143. Прізвище після державної реєстрації шлюбу чоловіка « ОСОБА_7 », дружини « ОСОБА_7 ».

У шлюбі у ОСОБА_2 та ОСОБА_5 народилася донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 10.10.1984 року (а.с.14).

29.11.2003 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уклала шлюб із ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та змінила прізвище на « ОСОБА_9 » (а.с.15).

ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 54 років померла ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 31.12.2019 року (а.с.16).

Постановою державного нотаріуса Першої київської державної нотаріальної контори Губко Ю.В. від 15.10.2025 року №4910/02-31 ОСОБА_1 було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на: частку квартири АДРЕСА_3 ; частку садового будинку з будівлями та спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що були набуті в період зареєстрованого шлюбу з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; частку земельної ділянки площею 0,0810 гектарів, кадастровий номер земельної ділянки: :05:042:0058, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у зв`язку із ненаданням документа, що посвідчує право власності спадкодавця на вищезазначене майно (а.с.39).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №446106942 від 02.10.2025 року (а.с.40), за ОСОБА_2 16.03.2023 року зареєстровано право власності на квартиру загальною площею 39,9 кв.м., житловою площею 17,3 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно договору дарування земельної ділянки та садового будинку, посвідченого 13.10.2022 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кузьмичем В.М., зареєстрованого в реєстрі за №945 (а.с.27-28), ОСОБА_2 безоплатно передав (подарував) у власність своїй рідній сестрі ОСОБА_3 садовий будинок з відповідними будівлями і спорудами, а також земельну ділянку, кадастровий номер земельної ділянки: :05:042:0058, за адресою: АДРЕСА_1 . Право власності ОСОБА_3 зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 13.10.2022 року, номер запису про право власності 48131116 (а.с.29).

Суд погоджується із доводами заявниці, що враховуючи те, що спірне майно зареєстроване на праві приватної власності за ОСОБА_2 та його рідною сестрою ОСОБА_3 , якій ОСОБА_2 було подаровано земельну ділянку із розташованим на ній садовим будинком, останні в будь-який момент можуть зазначене майно відчужити третім особам, що приведе до неможливості виконання майбутнього рішення суду в частині відновлення права власності заявниці на підставі майбутнього позову про визнання правочинів недійсними та визнання права власності у порядку спадкування за законом.

Враховуючи викладене, заява ОСОБА_1 про забезпечення позову до відкриття провадження є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню, а метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів заявниці від можливих недобросовісних дій щодо відчуження спірного майна, щоб забезпечити реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь заявниці, та врахував, що спосіб забезпечення шляхом заборони державним реєстраторам, іншим особам суб`єктам реєстраційних дій вчиняти будь-які реєстраційні дії в Державному реєстрі речових прав щодо нерухомого майна щодо вказаного нерухомого майна є адекватним захистом для попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

В контексті означеного слід звернути увагу на те, що одним із завдань цивільного судочинства у відповідності до вимог ч. 1 ст. 2 ЦПК України є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а відповідно до статті 13 Конвенції (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Таким чином, у даному випадку, за висновками суду, застосування обраного заявницею заходу забезпечення позову направлено, насамперед, на забезпечення дійсної ефективності судового захисту та упередження можливості додаткового порушення прав та законних інтересів позивача.

При цьому, дослідивши збалансованість інтересів сторін, суд дійшов висновку, що застосування такого заходу до забезпечення позову не порушує прав та охоронюваних законом інтересів відповідачів.

Невжиття таких заходів унеможливить ефективний захист та поновлення прав позивача, у разі, якщо під час розгляду спору у даній справі будуть встановлені факти порушення таких прав, оскільки на даний час відповідач може розпорядитись свої майном, що утруднить виконання рішення у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 157 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Суд звертає увагу заявника, що згідно із ч. 4 ст. 152 ЦПК України він повинен пред`явити позов протягом десяти днів. Згідно із ч. 13 ст. 158 ЦПК України заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом у разі неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами 3 ст. 152 цього Кодексу.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 149-154, 157, 260-261, 353-355 ЦПК України, суддя -

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 в особі представника, адвоката Сидоренко Тетяни Володимирівни, про забезпечення позову до подання позовної заяви; особи, які можуть отримати статус учасника справи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 задовольнити.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони державним реєстраторам, іншим особам суб`єктам реєстраційних дій вчиняти будь-які реєстраційні дії в Державному реєстрі речових прав щодо нерухомого майна:

1/2 частини у праві власності на садовий будинок з господарськими та побутовими спорудами АДРЕСА_1 ;

1/2 частини у праві власності на земельну ділянку загальною площею 0,0810 га., кадастровий номер :05:042:0058, цільове призначення ведення садівництва за адресою: АДРЕСА_1 ;

1/2 частини у праві власності на квартиру АДРЕСА_3 .

Ухвалу надіслати заявниці, а також особам, які можуть отримати статус учасника справи, яких стосуються заходи забезпечення позову.

Роз`яснити заявниці, що згідно із ч. 4 ст. 152 ЦПК України вона повинна пред`явити позов протягом десяти днів.

Ухвала є виконавчим документом.

Ухвала набирає законної сили негайно.

Строк пред`явлення ухвали до виконання три роки.

Ухвала може бути оскаржена у порядку і строки, передбачені статтями 353-355 ЦПК України до Київського апеляційного суду. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Реквізити осіб, які можуть отримати статус учасника справи:

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_5 ;

ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_5 ;

ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_6 , адреса: АДРЕСА_6 .

Суддя А.В. Косенко