Справа № 752/2485/21
Провадження № 2/752/195/25
У Х В А Л А

27 жовтня 2025 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Плахотнюк К.Г., за участі секретаря судового засідання Солодовник Я.С., розглянувши в приміщенні суду в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Плахотнюк К.Г. заявлений у справі №752/2485/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів,-

у с т а н о в и в:

В провадженні Голосіївського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа №752/2485/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів.

23.10.2025 року через підсистему «Електронний суд» від відповідача надійшла заява про відвід головуючої судді у справі № 752/2485/21.

В обгрунтування заяви про відвід судді Плахотнюк К.Г. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів відповідач посилався на те, що Голосіївським районним судом м. Києва були постановлені ухвали про витребування доказів у позивача, а саме оригінали договорів: позики від 08 листопада 2016 року і додаткової угоди до нього від 08 листопада 2019 року, а також поруки від 08 листопада 2016 року та призначення почеркознавчої еспертизи. З огляду на те, що матеріали цивільної справи не містили оригіналів витребуваних судом документів, від експерта надійшло клопотання про їх надання. У зв`язку з тим, що 21.10.2025 року в судове засідання позивач та його представник не з`явилися, подали клопотання про відкладення розгляду справи, представник відповідача звернувся з клопотанням про залишення позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів без розгляду, у зв`язку з неподанням позивачем витребуваних судом доказів та його повторної неявки. Однак, протокольною ухвалою було відмовлено представнику відповідача та відкладено розгляд справи. Крім того, звертав увагу, що розгляд справи № 752/2485/21 триває більше чотирьох років, а документи які були витребувані судом у 2023 році та необхідні для її розгляду не надаються позивачем. З огляду на зазначене вище, відповідач ОСОБА_1 стверджував, що дії та рішення судді Плахотнюк К.Г. не можна вважати такими, що відповідають приписам норм процесуального права та фактично порушують принципи цивільного судочинства, з огляду на що у нього існують сумніви у неупередженості та об`єктивності судді.

Вирішуючи заяву про відвід суд виходить з такого.

Згідно положень ст. 36 ЦПК України:

1. Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

2. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

3. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

4. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Як установлено Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23, «об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття».

Наведе свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що з одного боку дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого боку, є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників.

При цьому, згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до статті 126 Конституції України незалежність і недоторканність суддів гарантуються Конституцією і законами України, вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється.

За умовами частин третьої, четвертої статті 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Верховною Радою України (Закон України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейським судом з прав людини у рішенні в справі «Білух проти України» від 09 листопада 2006 року зазначено, що особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

При вирішенні справи Європейський суд у пункті 49 рішення з посиланням на свою усталену практику зазначає, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У пункті 52 цього ж рішення щодо об`єктивного критерію зазначено, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною.

Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

При цьому суд вважає, що наявність об`єктивного критерію має визначатися виходячи з об`єктивно існуючих обставин, тобто обставин, які існували та існують поза волею учасників процесу.

Судом не встановлено наявності особистої прихильності або упередженості судді, а також не вбачається наявності будь-яких обставин, що свідчать про те, що головуючий суддя не є об`єктивним та порушує вимоги цивільного процесуального законодавства.

Щодо строку розгляду справи, що на думку заявника, свідчить про уперередженість головуючого не відповідає дійсності. Інформацію про навантаження головуючого в справі учасники справи мають можливість отримати на веб-сайті Голосіївського районного суду м. Києва. Строки призначення справи до розгляду і тривалість перерви між судовими засіданнями не є ідентичними з точки зору закону поняттями.

Крім того, що стосується невиконання позивачем ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 29.03.2023 року про витребування у нього ж доказів та у зв`язку з цим, на думку відповідача, можливості застосування положень ч.10 ст. 84 ЦПК України, то суд зазначає, що представником позивача у судовому засіданні 02.11.2023 року надавалися для огляду суду та іншій стороні у справі оригінали документів, проте були повернуті до призначення почеркознавчої експертизи у справі.

Підстави, викладені заявником в обґрунтування поданої заяви про відвід, не ґрунтуються на законі, фактичних обставинах справи, і є лише його суб`єктивною точкою зору та сприйняттям з цього приводу.

Окрім того, фактично зі змісту заяви про відвід вбачається, що заявник не погоджується з процесуальними діями головуючого та процесуальними рішеннями під час розгляду справи.

З точки зору закону такі обставини не є підставою для сумнівів в об`єктивності судді та відводу, а є процесуальними діями, врегульованими законом.

Таким чином, зазначені в заяві обставини не можуть свідчити про необ`єктивність або упередженість судді.

Відповідно до положень ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді. Питання про самовідвід судді вирішується ухвалою суду, що розглядає справу, яка оформлюється окремим документом. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Заяву про відвід судді передано судді, який здійснює розгляд справи, відповідно заяву про відвід розглянуто складом суду, який розглядає цивільну справу. Оскільки заяву про відвід визнано необґрунтованою, а до закінчення строку визначеного ст. 275 ЦПК України більше ніж три дні, вирішення питання про відвід судді підлягає переданню судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу та який визначається в порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33, 36, 37, 40, 259-261, 353 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Плахотнюк К.Г. заявлений у справі №752/2485/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів - визнати необґрунтованою.

Передати заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Плахотнюк Катерини Григорівни заявлений у справі №752/2485/21, для її вирішення у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.Г. Плахотнюк