Провадження №2-о/367/453/2025
РІШЕННЯ

Іменем України

30 жовтня 2025 року місто Ірпінь

Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Мерзлого Л.В.,

за участю: секретаря Тараненко О.М.

розглянувши у судовому засіданні в місті Ірпінь цивільну справу за заявою розглянувши заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа: Печерський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про встановлення факту родинних відносин,-

ВСТАНОВИВ:

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла вищевказана заява, подана представником заявників адвокатом Дем`яненко М.В., в якій просить суд встановити юридичний факт, що громадянка Федеративної Республіки Німеччини ОСОБА_2 та громадянин Федеративної Республіки Німеччини ОСОБА_1 є матір`ю та батьком дитини, хлопчика на ім`я ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Київ, про що 12.08.2025 року складено відповідний актовий запис №1566.

Обґрунтовуючи підстави звернення до суду вказує, що заявники є громадянами Федеративної Республіки Німеччина та перебувають в зареєстрованому шлюбі з 21.04.2017 року.

В результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій методом сурогатного материнства ІНФОРМАЦІЯ_1 у подружжя народилась дитина, хлопчик ОСОБА_3 , про що складено відповідний актовий запис №1566 від 12.08.2025 року.

Дитина була народжена сурогатною матір`ю, громадянкою України - ОСОБА_4 , в результаті технологій відповідно до вимог Наказу МОЗ України №787 від 09.09.2013 року «Про затвердження Порядку застосування допоміжних репродуктивних технологій в Україні», а реєстрація народження дитини була здійснена згідно з п.11 глави 1 розділу ІІІ наказу Міністерства юстиції України №52/2 від 18.10.2000 року.

Підставою для запису заявників батьками дитини стали довідка про генетичну спорідненість батьків (матері чи батька) з плодом №54 від 09.08.2025 року, яка видана Медичним центром «Мати та дитина» ТОВ «НЕОМЕД 2007» м.Київ та заява сурогатної матері від 09.08.2025 року про згоду на запис батьками хлопчика громадян ФРН ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що засвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Левчук Ю.М. за №3004.

Заявники посилаються на те, що звернення із цією заявою до суду обумовлене спеціальним для Федеративної Республіки Німеччина порядком реєстрації батьківства щодо дітей, народжених шляхом сурогатного материнства за кордоном.

Так, Верховний федеральний суд Федеративної Республіки Німеччина у справі XII ZB 320/17 від 20 березня 2019 року, предметом розгляду у якій було питання запису матір`ю в Німеччині саме особи, яка була записана такою у свідоцтві про народження в Україні відповідно до українського права, зробив такий висновок: "Запис в українському реєстрі про народження, а також видане на його підставі свідоцтво про народження, не є рішенням, яке може бути визнаним в розумінні частини 1 параграфу 108 Закону про провадження у справах сім`ї та з питань добровільної підсудності".

Відповідно до частини першої параграфу 108 ("Визнання іноземних рішень") Закону Федеративної Республіки Німеччина "Про порядок розгляду сімейних справ та справ добровільної підсудності" за винятком рішень у справах про шлюб, рішення, прийняті за кордоном визнаються без особливого провадження.

Таким чином, відповідно до законодавства Федеративної Республіки Німеччина, для оформлення батьківських прав заявників щодо їх дитини з урахуванням забезпечення як найкращих інтересів дитини, необхідно рішення компетентного суду України, яке б встановлювало юридичний факт батьківства заявників щодо їх дитини.

Рішення суду України про встановлення юридичного факту батьківства заявників щодо їх дитини є єдиним документом, який необхідний для оформлення батьківських прав на території Федеративної Республіки Німеччина, тому, у розумінні пункту 2 частини першої статті 318 Цивільного процесуального кодексу України, встановлення цього факту іншими засобами є неможливим з огляду на вищевказані джерела права.

Наявність такого рішення забезпечуватиме права заявників та дитини, зокрема матеріального забезпечення та піклування, а також права на повагу до сімейного життя, передбаченого статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Тому, заява подана з метою охорони прав подружжя та дитини на повагу до приватного та сімейного життя, а також, з метою створення умов для здійснення подружжям особистих немайнових прав щодо дитини в країні їх громадянства та постійного проживання.

Ухвалою суду від 25.09.2025 року за вказаною заявою відкрито окреме провадження у цивільній справі.

Представник заявників адвокат Дем`яненко М.В. в судове засідання не з`явився, до суду подав заяву про розгляду справи без участі, заяву підтримав та просив задовольнити.

Представник заінтересованої осіб в судове засідання не з`явився, заяв чи клопотань не надходило.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, враховуючи доводи заяви, дослідивши надані докази, дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч.1 ст.293 ЦПК України, окреме провадження - це вид не позовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до пункту п`ятого частини другої ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

За змістом статті 496 Цивільного процесуального кодексу України іноземці, особи без громадянства, іноземні юридичні особи, іноземні держави (їх органи та посадові особи) та міжнародні організації мають право звертатися до судів України для захисту своїх прав, свобод чи інтересів. Іноземні особи мають процесуальні права та обов`язки нарівні з фізичними і юридичними особами України, крім випадків, передбачених Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Судом встановлено, що громадянка Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та громадянин Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , перебувають у шлюбі, зареєстрованому 21.04.2017 року, реєстраційний номер №80/2025 (свідоцтво про шлюб, справжність перекладу та вірність копії засвідчено приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Родоман Ю.В. 28.08.2025 року).

В результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій методом сурогатного материнства ІНФОРМАЦІЯ_1 у подружжя народилася дитина, хлопчик ОСОБА_3 , про що складено відповідний актовий запис про народження дитини №1566 від 12.08.2025 року та підтверджується копією свідоцтва про народження Серія НОМЕР_1 , виданим Печерським відділом ДРАЦС у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 12.08.2025 року. Батьками дитини у свідоцтві про її народження зазначені громадяни Федеративної республіки Німеччина батько ОСОБА_1 та мати ОСОБА_2 .

Дитина була народжена сурогатною матір`ю - громадянкою України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , в результаті технологій відповідно до вимог Наказу МОЗ України №787 від 09.09.2013 р. "Про затвердження Порядку застосування допоміжних репродуктивних технологій в Україні".

З наданого Ірпінським відділом ДРАЦС ЦМУ МЮ (м.Київ) на виконання вимогу ухвали суду від 25.09.2025 року повного витягу з реєстру актів цивільного стану щодо актового запису про народження №6 від 24.10.2025 р. встановлено, що підставою для запису заявників батьками дитини стали медичне свідоцтво про народження форми 103/о за №53 від 08.08.2025 року, виданого ТОВ «Пологовий будинок «Лелека» м.Київ, довідка про генетичну спорідненість батьків (матері чи батька) з плодом №54 від 09.08.2025 р., що видані Медичним Центром «Мати та дитини» ТОВ "Неомед" та заява сурогатної матері від 09.08.2025 року про згоду на запис батьками хлопчика громадян ФРН ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що засвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Левчук Ю.М. за №3004.

Крім того, з витягу вбачається , що в графі "Відомості про відмітки зроблені в актовому записі" зроблено відповідні записи, а саме: "Прізвище та власне ім`я дитини записано за письмовою згодою батьків. По батькові дитини не зазначено згідно національних традицій батьків.

Підставою запису відомостей про батька став актовий запис про шлюб від 21.04.2017 року, складений відділом реєстрації актів цивільного стану м.Палс, Королівство Іспанія.

Відповідно до довідки про генетичну спорідненість батьків (матері чи батька) із плодом видана Медичним центром «Мати та дитина» Товариства з обмеженою відповідальністю "Неомед", має місце генетична спорідненість батьків із плодом.

Відповідно до статті 65 Закону України "Про міжнародне приватне право" встановлення та оскарження батьківства визначається особистим законом дитини на момент її народження.

Згідно з частиною другою, третьою статті 123 Сімейного Кодексу України, у разі народження дружиною дитини, зачатої в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, здійснених за письмовою згодою її чоловіка, він записується батьком дитини. У разі перенесення в організм іншої жінки ембріона людини, зачатого подружжям (чоловіком та жінкою) в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, батьками дитини є подружжя.

Відповідно до пункту 11 глави 1 розділу III Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 18 жовтня 2000 року N 52/5, у разі народження дитини жінкою, якій в організм було перенесено ембріон людини, зачатий подружжям у результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, державна реєстрація народження проводиться за заявою подружжя, яке дало згоду на таке перенесення. У цьому разі одночасно з документом, що підтверджує факт народження дитини цією жінкою, подається заява про її згоду на запис подружжя батьками дитини, справжність підпису на якій має бути нотаріально засвідченою, а також довідка про генетичну спорідненість батьків /матері чи батька/ з плодом. При цьому в графі "Для відміток" актового запису про народження робиться один з таких записів: "Матір`ю дитини, яка ідентифікована електронною системою охорони здоров`я за даними заяви про згоду на запис подружжя батьками дитини, є громадянка (прізвище, власне ім`я, по батькові)" або "Матір`ю дитини згідно з медичним свідоцтвом про народження є громадянка (прізвище, власне ім`я, по батькові)", а також зазначаються найменування закладу (установи), що видав (ла) довідку, дата її видачі та номер, дані нотаріуса (прізвище та ініціали, нотаріальний округ чи державна нотаріальна контора), дата та за яким реєстровим номером засвідчено справжність підпису жінки на заяві про її згоду на запис подружжя батьками дитини.

Відповідно до статей 2, 3 Конвенції ООН про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року N 789-XII, держави - учасниці поважають та забезпечують всі права, передбачені цією Конституцією, за кожною дитиною, яка перебуває в межах їх юрисдикції, без будь-якої дискримінації незалежно від раси, кольору шкіри, статі, мови, релігії, політичних або інших переконань, національного, етнічного або соціального походження, майнового стану, стану здоров`я і народження дитини, її батьків чи законних опікунів або яких-небудь інших обставин.

Верховний федеральний суд Федеративної Республіки Німеччина у справі XII ZВ 320/17 від 20 березня 2019 року, предметом розгляду у якій було питання запису матір`ю в Німеччині саме особи, яка була записана такою у свідоцтві про народження в Україні відповідно до українського права, зробив такий висновок: "Запис в українському реєстрі про народження, а також видане на його підставі свідоцтво про народження, не є рішенням, яке може бути визнаним в розумінні частини першої параграфу 108 Закону про провадження у справах сім`ї та з питань добровільної підсудності".

Відповідно до частини першої параграфу 108 ("Визнання іноземних рішень") Закону ФРН "Про порядок розгляду сімейних справ та справ добровільної підсудності", за винятком рішень у справах про шлюб, рішення, прийняті за кордоном визнаються без особливого провадження.

У рішеннях у справі "Меннессон проти Франції" та у справі "Лабассе проти Франції", Європейський суд з прав людини зазначив, що кожна країна має право заборонити сурогатне материнство на її території. Однак, Суд також визначив, що заборона сурогатного материнства не може впливати на дітей, народжених у такий спосіб за кордоном. У цьому контексті Суд висловив позицію, що країни, де сурогатне материнство заборонене, повинні визнати родинний зв`язок між дітьми, народженими від сурогатної матері за кордоном, та їхніми біологічними батьками, інакше буде мати місце порушення прав дітей на повагу до приватного та сімейного життя, гарантованого статтею восьмою Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до статті 8 Конвенції "Про захист прав людини і основоположних свобод", кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції.

Згідно із статтею 7 Конвенції "Про права дитини", дитина має бути зареєстрована відразу після народження і з моменту народження має право на ім`я і набуття громадянства, а також, наскільки це можливо, право знати своїх батьків і право на їх піклування.

З урахуванням висновку, викладеного у рішенні Верховного федерального суду Федеративної Республіки Німеччина XII ZВ 320/17 від 20 березня 2019 року, таке порушення прав може бути усунуто шляхом встановлення факту родинних відносин в суді України.

Дослідивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що є достатньо підстав вважати, що що громадянка Федеративної Республіки Німеччини ОСОБА_2 та громадянин Федеративної Республіки Німеччини ОСОБА_1 є матір`ю та батьком дитини, хлопчика на ім`я ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Київ, про що 12.08.2025 року складено відповідний актовий запис №1566.

За таких обставин, суд дійшов обґрунтованого висновку про задоволення заяви в повному обсязі.

Судові витрати зі сплати судового збору у справі покладаються на заявників.

Керуючись статтями 3, 4, 76, 258, 259, 263-265, 293, 315-316, 354-355 Цивільного процесуального кодексу України суд,-

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа: Печерський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити юридичний факт, а саме, що що громадянка Федеративної Республіки Німеччини ОСОБА_2 та громадянин Федеративної Республіки Німеччини ОСОБА_1 є матір`ю та батьком дитини, хлопчика на ім`я ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Київ, про що 12.08.2025 року складено відповідний актовий запис №1566.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо воно не проголошувалося - з дати складання повного його тексту.

Заявник 1: громадянин Федеративної республіки Німеччини ОСОБА_1 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , закордонний паспорт громадянина Федеративної республіки Німеччини № НОМЕР_2 .

Заявник 2: громадянка Федеративної республіки ОСОБА_2 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , закордонний паспорт громадянки Федеративної республіки Німеччини № НОМЕР_3 .

Заінтересована особа: Печерський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), місце знаходження за адресою: місто Київ, вулиця Цитадельна, будинок 7/10.

Суддя: Л.В. Мерзлий