У Х В А Л А

І МЕ Н Е М У К Р А Ї Н И

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

20.10.2025 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бедьо В.І., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 подану в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про скасування арешту нерухомого майна та заборони на відчуження,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про скасування арешту нерухомого майна та заборони на відчуження.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.10.2025 року вказана справа передана на розгляд судді Бедьо В.І.

У контексті права на справедливий суд, визначеного ст. 7 ЗУ "Про судоустрій і статус суддів" судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя перевіряє чи подана вона з додержанням норм чинного законодавства, а саме статей 175-177 ЦПК України.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі вимоги передбачені ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та побатькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У поданій позовній заяві позивач зазначив відповідачем ОСОБА_3 , без зазначення будь-яких даних для її ідентифікації. Зокрема було зазначено, що в позивача відсутні та йому не відомі відомості про: місце проживання чи перебування, поштовий індекс, а також реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта відповідача, номери засобів зв?язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача також в позивача відсутні. Вказує, що відповідач ОСОБА_3 , є позивачем у справі № 2п-6562/09 (перереєстрована у 2011 році з присвоєнням № 2-1203/11), за позовом до ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою та стягнення моральної шкоди, учасником якої позивач не являється. Відома позивачу адреса розташування майна відповідача: АДРЕСА_1 .

Доказів, щодо перебування у власності ОСОБА_3 нерухомого майна на території міста Ужгород до позовної заяви не додано.

Також у позовній заяві позивач не вказує реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача та не зазначено про відсутність цього номеру з посиланням та поданням доказів, які б це підтверджували. Крім того позовна заява не містить паспортних даних відповідача.

Суд наголошує, що відсутність даних про реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серію паспорта унеможливлює ідентифікацію особу відповідача у справі та розгляд справи, зокрема, не дає можливості суду зробити запит про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи в порядку ч.ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України.

В свою чергу, відсутність у суду можливості виконати приписи ч.ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України унеможливлює розгляд справи, оскільки суд фактично позбавлений можливості в установленому законом порядку повідомити відповідача про розгляд даної справи, що суперечить одному з основних принципів цивільного судочинства - змагальності (п. 4 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Разом з тим, за відсутності будь-яких інших ідентифікуючих даних про особу відповідача, крім ПІБ, наприклад, дату народження, суд самостійно також не має можливості витребувати інформацію про його РНОКПП та адресу реєстрацію, оскільки такі дані є обов`язковими для здійснення запиту.

Таким чином, невиконання позивачем вимог п. 2 ч. 3 ст. 175, ч.ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України перешкоджає розгляду справи по суті.

У ст.129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

В рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України» зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Слід зазначити, що дотримання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду на предмет перевірки позову та долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження, призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на чому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, « .... де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.185ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, дану позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу/представнику позивача строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 подану в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про скасування арешту нерухомого майна та заборони на відчуження- залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачеві право протягом десяти днів з дня отримання ухвали усунути виявлені недоліки, шляхом подання заяви з додержанням вимог, встановлених вимогами ЦПК України.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області Бедьо В.І.