справа № 619/5072/25
провадження № 2/619/2233/25
УХВАЛА

іменем України

22 жовтня 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області у складі головуючого судді Овсяннікова В.С., за участі секретаря судового засідання Кісіль А.О., представників позивача ОСОБА_1 адвокатів Алексєєва О.Є. та Москаленко Н.І., представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Криворучко Л.С., розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права спільної сумісної власності подружжя та поділ спільного майна подружжя,-

в с т а н о в и в:

У провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права спільної сумісної власності подружжя та поділ спільного майна подружжя.

22.10.2025 року до початку підготовчого судового засідання у справі представник позивача ОСОБА_1 адвокат Алексєєв О.Є. надав до суду заяву про зміну предмету позову.

В заяві просив суд визнати об`єкт нерухомого майна - садовий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , який знаходиться на земельній ділянці за кадастровим номером :03:000:0634, спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а також поділити спільне сумісне майно подружжя та визнати за кожним із подружжя право власності по 1/2 частині кожному цього садового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що знаходиться на земельній ділянці, кадастровий номер :03:000:0634.

Представник ОСОБА_3 в судовому засіданні заяву підтримав.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Враховуючи, що це є правом позивача, суд приймає заяву про зміну предмету позову.

Проте враховуючи нову редакцію позовних вимог суд вважає за необхідне залишити позов без розгляду через зловживання представниками позивача своїми процесуальними правами, виходячи з наступного.

29.08.2025 у провадження судді Дергачівського районного суду Харківської області Овсяннікова В.С. надійшла позовна заява за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права спільної сумісної власності подружжя та поділ спільного майна подружжя. Предметом даної позовної заяви позивачем визначено визнання права спільної сумісної власності на будівельні матеріали, що складають об`єкт незавершеного будівництва садового будинку з господарськими будівлями і спорудами та поділ майна між подружжям по частки кожному.

29.08.2025 представником позивача Москаленко Н.І. до суду було подано заяву про забезпечення позову, в якій вона просила заборонити Державній інспекції архітектури та містобудування у Харківській області, на час розгляду та до набрання законної сили рішенням суду у даній справі здійснювати реєстрацію дозвільних документів щодо проведення підготовчих робіт, будівництва об' єктів нерухомості і введення їх в експлуатацію на земельній ділянці за кадастровим номером :03:000:0634, площею 0,0908 га.

Ухвалою суду від 03.09.2025 клопотання було задоволено.

10.09.2025 на адресу суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 адвоката Москаленко Н.І. про виправлення описки, оскільки неправильно вказаний орган, до повноваження якого входить право здійснювати реєстрацію.

15.09.2025 ухвалою суду у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Москаленко Н.І. про виправлення описки було відмовлено.

16.09.2025 ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області, із врахуванням відомостей наданих від ГУ ДМС України в Харківській області, отриманих на запит суду про зареєстроване місце проживання відповідача, у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначене на 22.10.2025 року.

18.09.2025 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Москаленко Н.І. подала до суду заяву про забезпечення позову, в якій просила заборонити Державній інспекції архітектури та містобудування України (, адреса: 01133 м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26) та її територіальним структурним підрозділам, на час розгляду та до набрання законної сили рішенням суду у даній справі здійснювати реєстрацію дозвільних документів щодо проведення підготовчих робіт, будівництва об' єктів нерухомості і введення їх в експлуатацію на земельній ділянці за кадастровим номером :03:000;0634, площею 0,0908 га, що розташована у с-щі Мала Данилівка, Харківського району, Харківської області.

Ухвалою суду від 18.09.2025 клопотання представника позивача про забезпечення позову було задоволено.

22.10.2025 від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Алексєєва О.Є. через підсистему ЄСІТС Електронний суд, до суду надійшла заява про зміну предмету позову, відповідно до якої представник позивача просить суд: визнати об`єкт нерухомого майна - садовий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , який знаходиться на земельній ділянці, кадастровий номер :03:000:0634, спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яка прийнята судом.

Відповідно до положень статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства, зокрема, є: верховенство права, повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Відповідно до ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Тобто процесуальні права надано законом тим особам, які беруть участь у процесі, для сприяння суду під час розгляду справ, їх правильному вирішенню. І кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не із цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, затягування розгляду, створення перешкод опоненту, тощо), вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто використовує його всупереч основним засадам цивільного судочинства, а отже, зловживає ним.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями, подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер, необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою, укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі (ч.2 ст. 44 ЦПК України).

За змістом зазначеної частини цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства, та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - ухваленню законного та обґрунтованого рішення, а також створенню особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав і так само прав та інтересів інших осіб. У разі ж коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним (аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 12.08.2019 у справі № 905/945/18, від 16.10.2019 у справі № 906/936/18 та від 06.05.2021 у справі № 910/6116/20).

Частиною 4 ст. 44 ЦПК передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Тобто суд зобов`язаний виявляти зловживання сторонами своїми процесуальними правами та протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи.

Верховний Суд у постанові від 03 березня 2021 року у справі № 761/27076/19 (провадження № 61-14448 св 20) зазначив, що під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ чи висловлення явної неповаги до суду чи учасників справи.

Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (постанова Верховного Суду у справі № 910/1873/17 від 08 травня 2018 року).

Судом встановлено, що з 13.06.2025 у провадженні судді Дергачівського районного суду Харківської області Болибока Є.А. перебувала цивільна справа №619/3381/25 з позовом ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя з позовними вимогами щодо: визнання спільною сумісною власністю сторін садового будинку та господарських споруд, що розташовані на території земельної ділянки, кадастровий номер :03:000:0634, а також розділу цього майна подружжя та визнання за кожним із них право власності на частину такого майна, що розташовані на території цієї земельної ділянки за кадастровим №:03:000:0634.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 16.06.2025 у справі № 619/3381/25 таку позовну заяву було прийнято до розгляду суддею Болибоком Є.А. та відкрито провадження у справі.

Ухвалою суду від 10.09.2025 провадження у справі №619/3381/25 залишено без розгляду за заявою позивача.

В той же час під час розгляду цивільної справи №619/3381/25, 29.08.2025 представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Москаленко Н.І. подано до Дергачівського районного суду Харківської області позовну заяву ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя з наступними позовними вимогами: визнати будівельні матеріали, що складають об`єкт незавершеного будівництва «садовий будинок та господарські споруди», що розташоване на земельній ділянці у Харківській області, Дергачівський район, с-ще Мала Данилівка, СТ «Шалле Грааль», кадастровий номер :03:000:0634 спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а також поділити спільне це сумісне майно подружжя та визнати за кожним із подружжя право власності по частині цих будівельних матералів, що складають об`єкт незавершеного будівництва «садовий будинок та господарські споруди», розташоване на земельній ділянці у Харківській області, Дергачівський район, с-ще Мала Данилівка, СТ «Шалле Грааль», кадастровий номер :03:000:0634.

Шляхом автоматизованого розподілу справ між суддями КП «Д-3» справу №619/5072/25 було розподілено судді Овсяннікову В.С.

22.10.2025 року до початку підготовчого судового засідання у справі №619/5072/25, представник позивача ОСОБА_1 адвокат Алексєєв О.Є. надав до суду заяву про зміну предмету позову, відповідно до якої просив суд: визнати об`єкт нерухомого майна - садовий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , який знаходиться на земельній ділянці за кадастровим номером :03:000:0634, спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а також поділити спільне сумісне майно подружжя та визнати за кожним із подружжя право власності по 1/2 частині кожному цього садового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що знаходиться на земельній ділянці, кадастровий номер :03:000:0634.

Отже після прийняття заяви про зміну предмету позову позовні вимоги у новій редакції є аналогічними до позовних вимог у справі № 619/3381/25, що була раніше визначена іншому судді.

Оцінюючи такі обставини, враховуючи, що представником позивача подано заяву про зміну предмету позову, коли розгляд справи ще не було розпочато, суд доходить висновку, що позивачем здійснено вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями, внаслідок чого було штучно змінено склад суду у спорі щодо визнання права власності на садовий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , який знаходиться на земельній ділянці за кадастровим номером :03:000:0634 та його поділ між подружжям.

Відповідно до ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Враховуючи те, що дії позивача зі зміни предмету позову у справі № 619/3381/25 визнано судом зловживанням процесуальними правами, суд залишає позов без розгляду на підставі ч. 3 ст. 44 ЦПК України.

Заходи забезпечення позову, вжиті ухвалами суду від 03.09.2025 та від 18.09.2025, підлягають скасуванню.

Керуючись ст. 2, 4, 43, 44, 49, 158, 185, 247, 258-261, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Алексєєва О.Є. про зміну предмета позову - задовольнити.

Прийняти заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Алексєєва О.Є. від 22.10.2025 про зміну предмету позову у цивільній справі №619/5072/25, за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права спільної сумісної власності подружжя та поділ спільного майна подружжя.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права спільної сумісної власності подружжя та поділ спільного майна подружжя залишити без розгляду.

Заходи забезпечення позову, вжиті ухвалами Дергачівського районного суду Харківської області від 03.09.2025 та 18.09.2025 скасувати.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст ухвали виготовлено 27.10.2025.

Суддя В. С. Овсянніков