Справа № 304/2064/25 Провадження № 2/304/791/2025
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 вересня 2025 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Сидоренко Ю.В., перевіривши виконання вимог ст.ст.175-177 Цивільного процесуального кодексу України по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 (мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ), Тур`є- Реметівська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області (адреса місцезаходження: с.Тур`ї Ремети, вул.Народна, буд.1 Ужгородського району Закарпатської області), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Великоберезнянський відділ Державної виконавчої служби в Ужгородському районі Закарпатської області (місцезнаходження за адресою: с-ще Великий Березний, вул.Шевченка, буд.28 Ужгородського району Закарпатської області), про зняття арешту з майна, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Івашко Я.С., звернулася до Перечинського районного суду Закарпатської області з позовом до ОСОБА_2 , Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, третя особа: Великоберезнянський відділ ДВС в Ужгородському районі Закарпатської області, про зняття арешту з майна.

При відкритті провадження по справі суд перевіряє дотримання позивачем вимог, передбачених ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Під час вивчення матеріалів справи виявлено обставини, які свідчать про недодержання позивачем вимог, передбачених законом для звернення до суду, і які дають підстави для залишення позову без руху.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та матеріалами, що до неї додані, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення вимог ст.175 ЦПК України позивачем не наведено обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги, не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини. Зокрема, не наведено докази на обґрунтування позовних вимог про скасування арешту, накладеного ухвалою суду з метою забезпечення позову; до позовної заяви не додано документів на підтвердження тих обставин, що станом на день пред`явлення позову до суду арешт не скасований та відповідно, позивачем не долучено Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_3 .

З огляду на вищевикладене, для усунення зазначеного недоліку, позивачу необхідно надати суду документи, які підтверджують накладення та існування на теперішній час арешту на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_3 ; належним чином засвідчені копії ухвал та/або рішення по цивільній справі, у якій накладено арешт на спірне нерухоме майно, з відмітками про набрання законної сили.

Крім того, позивачем не дотримано вимог п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, а саме у позовній заяві не зазначений зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них. Отже, позивачем ОСОБА_1 у позовній заяві взагалі не сформульовано жодних позовних вимог (відсутня прохальна частина позову).

Прийняття такої позовної заяви до розгляду суперечитиме принципу диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд, зокрема, розглядає справи не інакше як за зверненням особи та в межах заявлених нею вимог (ст.13 ЦПК України).

В порушення вимог п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України, у позовній заяві відсутнє підтвердження позивача про те, що позивачем ОСОБА_1 не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Разом з тим, як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач фактично оскаржує арешт, накладений ухвалою Перечинського районного суду Закарпатської області від 10.02.2009 року. Та відповідно до вказаної ухвали, з метою забезпечення позову судом накладено арешт на майно ОСОБА_3 у виді грошових коштів в межах предмету позову, який складав 14950,00 грн. При цьому, в резолютивній частині вищевказаної ухвали суду про накладення арешту на певний об`єкт нерухомого майна, не йдеться.

В той же час, нормами чинного Цивільного процесуального кодексу України врегульовано питання забезпечення позову, зокрема шляхом накладання арешту.

Так, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду (частини 1,2 статті 158 ЦПК України).

Порядок зняття арешту з майна регулюється ст.59 Закону України «Про виконавче провадження».

Відповідно до ч.5 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження`в усіх випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Згідно роз`яснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ, що містяться в постанові №5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» питання щодо звільнення майна з під-арешту існує два способи здійснення такого права: 1) на рішення та дії державного виконавця стороною виконавчого провадження може бути подана скарга, яка підлягає розгляду в порядку, передбаченому розділом V11 ЦПК, крім випадків, коли розгляд таких скарг відбувається за правилами іншого судочинства (наприклад адміністративного); 2) особою, яка володіє на підставі закону чи договору майном чи речовим правом на майно, і яка не є стороною виконавчого провадження, подається позов про зняття арешту з майна.

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Згідно з ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Таким чином, позивачці ОСОБА_1 слід усунути вищевказані недоліки позовної заяви шляхом уточнення позовних вимог.

Також слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає у необхідності обґрунтування позовних вимог, у відповідності до вимог Закону, із зазначенням способу (способів) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або іншого способу (способів) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, також надати підтвердження позивачки про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також необхідно зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

За таких обставин, позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Івашко Я.С., слід залишити без руху, запропонувавши позивачеві протягом десяти днів з дня надходження цієї ухвали усунути вказані недоліки.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Тур`є- Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Великоберезнянський відділ ДВС в Ужгородському районі Закарпатської області, про зняття арешту з майна - залишити без руху для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали.

Надати позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання ухвали суду, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали направити позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області : Сидоренко Ю. В.