УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 жовтня 2025 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) поданої представником за ордером ОСОБА_2 (ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ) про поділ спільного майна подружжя, визнання права власності та виплати компенсації, -

встановив:

09 жовтня 2025 року представник позивача звернувся до суду з позовом до відповідача про поділ спільного майна подружжя, визнання права власності та виплати компенсації у якому просив визнати за відповідачем право приватної власності на квартиру розташованою за адресою: АДРЕСА_3 загальною площею 83,7 кв.м.; стягнути з відповідача на користь позивача грошову компенсацію вартості частки квартири, що становить 788 500,00 грн.; судові витрати покласти на відповідача.

Відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції матеріали позовної заяви з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.10.2025 року передано судді Булах Є.М. 10.10.2025 року.

Згідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання(перебування) такої фізичної особи.

За інформацією отриманою судом 14.10.2025 року з Департаменту з питань громадянства, паспортизації та реєстрації Державної міграційної служби України, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передано судді 15.10.2025 року, відповідач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

За інформацією отриманою судом 14.10.2025 року з Відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Департаменту адміністративних послуг Херсонської міської ради, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передано судді 15.10.2025 року, відповідач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

Враховуючи приписи ч. 1 ст. 27 та ст. 30 ЦПК України дана справа підсудна Херсонському міському суду Херсонської області.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, суд відкриває провадження у справі не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст. ст.175,177 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1,2 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити між іншим зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, яка визначається у позовах про визнання права власності на майно вартістю майна п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22 грудня 1995 року "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Всупереч зазначеним вимогам у позовній заяві зазначено ціну позову у розмірі 788 500,00 грн., що вочевидь не відповідає дійсній вартості майна на час подання позову до суду. Матеріали позовної заяви містять оцінку спірного майна у цій справі, однак вартість майна за проведеною оцінкою відрізняється від тієї, що зазначено позивачем, як ціна позову.

Тож позивачу необхідно визначити дійсну ціну позову у відповідності до ч. 2 ст.176 ЦПК України, а також відповідно до ціни позову сплатити суму судового збору яка визначається у розмірі 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно положення ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно роз`яснень, наведених у пункті 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами)).

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Натомість позивачем надано до суду копію Платіжної інструкції №1.327079411.1, що не відповідає приписам зазначених положень.

Позивачу необхідно усунути вказані недоліки, а саме зазначити ціну позову, що відповідає дійсній вартості майна, та надати суду платіжний документ що відповідає вимогам закону на підтвердження оплати судового збору з урахуванням визначеної дійсної вартості майна на час звернення до суду із цим позовом.

Крім того, Судом виявлено, що сплачений судовий збір за платіжною інструкцією №1.327079411.1 від 26.09.2025 року у розмірі 7 885,00 грн. не зарахований до спеціального фонду Державного бюджету України.

Частиною першою ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Оскільки, перевіркою щодо зарахування судового збору встановлено, що судовий збір до спеціального фонду Державного бюджету України не зараховано, позивачу необхідно подати документ установи банку чи відділення зв`язку, яка прийняла платіж про сплату судового збору з відміткою про його зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України.

За п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві викладається зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

В роз`ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше для визначення предмета доказування по даній справі.

Тому позивачу необхідно обґрунтувати підстави позову в частині визнання права власності за відповідачем на 1/2 частину квартири з урахуванням вимог цивільного та сімейного законодавства.

Щодо присудження грошової компенсації замість частки майна, яке перебуває у спільній частковій власності подружжя суд зауважує, що таке присудження допускається лише за наявності згоди цієї особи на таке присудження, крім випадків, передбачених статтею 365 ЦК України.

Таких підстав позивачем не зазначено.

Крім того, відповідно до частини 3 статті 370 ЦК України виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється у порядку, встановленому статтею 364 цього Кодексу, частиною другою якої передбачено, що якщо виділ у натурі частки зі спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки.

Згідно із частиною п`ятою статті 71 СК України присудження одному з подружжя грошової компенсації можливе лише за умови попереднього внесення другим із подружжя відповідної грошової суми на депозитний рахунок суду.

Відповідно до п.5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити крім іншого виклад обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, а також позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги(якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, позивач, звертаючись до суду із позовом через свого представника ОСОБА_4 , у прохальній частині викладає вимогу про визнання права власності на частину спірного майна за відповідачем ОСОБА_3 , разом з тим, додатки позовної заяви не містять документів на підтвердження права ОСОБА_4 представляти інтереси у суді відповідача ОСОБА_3 .

Крім того, враховуючи що за змістом викладених обставин вбачається що предметом позову є поділ майна між сторонами, як бувшим подружжям, позивачем не ставиться вимога про визначення статусу спірного майна у відповідності до вимог ЦК України та СК України, та потребує узгодження вказаного із способом захисту цивільного права позивача у разі його порушення відповідачем.

З огляду на викладене позовна заява підлягає залишенню без руху.

Суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

За викладених обставин, позивачу необхідно усунути вказані недоліки, та надати суду документи та докази, що усувають недоліки позовної заяви з урахуванням приписів ст. 177 ЦПК України.

На підставі ст.185 ч.1 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вищевказаних недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін заява буде визнана неподаною та повернута особі, яка її подала.

Керуючись ст.ст.136,175,176,177,185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) поданої представником за ордером ОСОБА_2 (ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , місцезнаходження: 54056, м. Миколаїв, а/с 167) до ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ) про поділ спільного майна подружжя, визнання права власності та виплати компенсації залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу/представнику.

Надати позивачу/представнику строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала про залишення позову без руху оскарженню не підлягає.

Суддя Є.М. Булах