справа № 462/8279/25
УХВАЛА

28 жовтня 2025 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Іванюк І.Д., розглянувши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа- Залізнична районна адміністрація Львівської міської ради як орган опіки та піклування про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна,

в с т а н о в и л а :

Заявник звернувся до Залізничного районного суду м. Львоваіз заявою, в якій просить визнати свого повнорідного брата ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатним, встановити над ним опіку та призначити його ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , його опікуном.

При вирішенні питання щодо відкриття провадження у справі встановлено, що вказана заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. У відповідності до 3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно із роз`ясненнями, які містяться у п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати, у тому числі, і загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви.

Відповідно до п. п. 2, 5, 8, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Водночас заявником даних вимог не виконано.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із урахуванням стану її здоров`я. Для визначення фактичної можливості такої особи з`явитися в судове засідання, а також про можливість особисто дати пояснення по суті справи у разі необхідності суд може призначити відповідну експертизу.

Однак, в порушення ч. 1 ст. 299 ЦПК України, заявником у заяві про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, зазначено невірний суб`єктний склад осіб, які беруть участь у справі, зокрема суд розглядає справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною за участю заявника, який бажає бути опікуном та заінтересованої особи. Всупереч наведеному заінтересованою особою в заяві не зазначено особу, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною.

Відповідно до ч. 3 ст. 297 ЦПК України у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, а згідно із ч. 1 ст. 298 ЦПК України суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу.

Однак, в порушення ч. 3 ст. 297, ч. 1 ст. 298 ЦПК України заявником не надано доказів на підтвердження обставин викладених в заяві, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внаслідок чого останній не здатний усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Так, у своїй заяві заявник покликається на наявність у ОСОБА_2 захворювання, внаслідок чого його визнано особою з інвалідністю з дитинства 2 групи. На підтвердження наявності у ОСОБА_2 психічного захворювання покликається на ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 17.04.2018 року про застосування до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 примусових заходів медичного характеру за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України. Однак ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 28 листопада 2019 року у справі №463/4899/19 постановлено припинити застосування примусового заходу медичного характеру у вигляді надання амбулаторної психіатричної допомоги в примусовому порядку щодо ОСОБА_2 у зв`язку із покращенням його психічного стану. Жодних даних про подальше перебування ОСОБА_2 на лікуванні у зв`язку із психічними розладами здоров`я фізичної особи матеріали позову не містять.

Також, пунктом 3.2 частини 3 Правил опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді від 17 червня 1999 року, закріплено, що опікунами (піклувальниками) не можуть бути особи, які: не досягли 18 років; визнані в установленому порядку недієздатними або обмежено дієздатними; перебувають на обліку або лікуються в психоневрологічних та наркологічних закладах; раніше були опікунами чи піклувальниками та з їх вини опіку чи піклування було припинено; позбавлені батьківських прав; інтереси яких суперечать інтересам осіб, що підлягають опіці чи піклуванню; засуджені за скоєння тяжкого злочину .

Однак, заявником не долучено усіх доказів на підтвердження того, що він відповідає вимогам щодо опікуна, визначеними законодавством, того, що він є єдиним можливим опікуном ОСОБА_2 та доказів того, що мати чи інші близькі родичі не можуть виконувати вказані обов`язки (наявність у них підстав, передбачених п. 3.2 ч. 3 Правил, протипоказання лікаря щодо навантажень тощо).

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху

Виходячи з наведеного, заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 14, 43, 177, 185, 259-261 ЦПК України, суддя-

п о с т а н о в и л а :

заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа- Залізнична районна адміністрація Львівської міської ради як орган опіки та піклування про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна залишити без руху.

Надати заявнику для усунення недоліків строк протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити заявнику, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати заявнику - для відома та виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Д. Іванюк