Провадження № 2/643/7320/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.10.2025 м. Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Пасічник О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

ОСОБА_1 20.10.2025 через свого представника адвоката Некрасова О.В. звернулась до Салтівського районного суду міста Харкова з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовна заява подана через систему Електронний суд.

Представником позивача у позовній заяві зазначено адресу місця реєстрації відповідача як: АДРЕСА_1 .

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні перевірити належність справ до їх юрисдикції та підсудності.

Порушення правил підсудності є підставою для скасування рішення суду першої інстанції.

Підсудністю у цивільному судочинстві розуміється розмежування компетенції між окремими ланками судової системи і між судами однієї ланки щодо розгляду і вирішення підвідомчих їм цивільних справ.

Відповідно до ч.1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

З відповіді на запит з Єдиного державного демографічного реєстру № 1915498 від 21.10.2025, відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 та буз знятий з реєстрації 12.07.2019 року.

Згідно з інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова, відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 : за вказаними параметрами запиту у Реєстрі територіальної громади міста Харкова відомості відсутні.

З відповіді на запит щодо отримання інформації про внутрішньо переміщену особу з Єдиної інформаційної системи соціальної сфери № 1924126 від 23.10.2025, відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактична адреса проживання: АДРЕСА_3 .

Вказана адреса не відноситься до території Салтівського районного суду міста Харкова, а належить до території Лозівського міськрайонного суду Харківської області.

Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у статті 1 цього Закону.

Закон України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» є спеціальним законом щодо статусу вказаних осіб, який підлягає застосуванню.

У постанові від 29 липня 2019 року у справі №409/2636/17 Верховний Суд вказав на те, що вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, необхідно також враховувати імперативні положення спеціального Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», згідно зі ст. 5 якого довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у ст. 1 цього Закону.

Крім того, у своєму роз`ясненні від 02.09.2022 року Верховний Суд зазначив, що якщо особа-переселенець зареєструвалася на новому місці як ВПО, то маючи відповідну довідку про взяття на облік, переселенець може звертатись з позовом до суду у місці свого тимчасового перебування. Але якщо такої довідки у переселенця немає, тобто особа з тих чи інших причин не зареєструвалася як ВПО, але все ж хоче подати позов у суд, то, на жаль, у такому випадку позов у найближчий суд особа подати не зможе. В такому випадку переселенці повинні подавати позови в ті суди, яким була визначена територіальна підсудність судів, які залишаються в зоні бойових дій чи в окупації. Виняток встановлення факту смерті. Такі позови, як зазначили у ВС, подаються у будь-який місцевий суд загальної юрисдикції на території України.

Відповідно норм ЦПК України існує загальна підсудність справ за місцезнаходженням відповідача (ст. 27 ЦПК України), альтернативна підсудність за вибором позивача (ст.28 ЦПК України) та виключна підсудність (ст. 30 ЦПК).

Позивач у позовній заяві не наводить жодних обставин для застосування правил альтернативної підсудності.

Статтею 31 ЦПК України передбачено, що передача справи з одного суду до іншого суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо: справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду;

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Дослідивши матеріали справи, суддя доходить висновку, що вона не підсудна Салтівському районному суду міста Харкова та підлягає передачі до Лозівського міськрайонного суду Харківської області.

Керуючись ст. ст.27, 28, 31, 353 ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за територіальною підсудністю передати на розгляд до Лозівського міськрайонного суду Харківської області (64600, м. Лозова, Харківська обл., вул. Ярослава Мудрого, буд. 9).

Копію ухвали направити заявнику.

Передача справи на розгляд іншого суду здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через суд першої інстанції, який постановив ухвалу або безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя О.М. Пасічник