ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

22 жовтня 2025 року м.Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі судді Агєєва О.В., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на заочне рішення Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська від 09 грудня 2024 року по цивільній справі № 932/10515/23 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу.

ВСТАНОВИВ:

Заочним Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська від 09 грудня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу задоволено частково.

Не погодившись із вказаним рішенням суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

При вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження встановлено, що апеляційна скарга не відповідає вимогам статті 356 ЦПК України.

Положеннями статті 356 ЦПК України визначено вимоги які пред`являються до форми і змісту апеляційної скарги.

Частиною 2 статті 356 ЦПК України встановлено, що в апеляційній скарзі повинно бути зазначено: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місце знаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); рішення або ухвала, що оскаржуються; в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали; нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції; клопотання особи, яка подала скаргу; дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується; перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

Проте, зазначений ОСОБА_1 суб`єктний склад учасників апеляційної скарги, не містить відомостей про інших учасників справи: позивача ОСОБА_2 , апеляційна скарга не містить дату отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується.

Також, пунктом 2 частини 4 статті 356 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Як зазначено вище, апеляційна скарга подана в електронній формі через підсистему «Електронний суд».

Згідно частини 7 статті 43 ЦПК України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення. Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Відповідно до п. 29 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя №1845/0/15-21 від 17 серпня 2021 року у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. У випадку, коли інший учасник справи відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів. В іншому випадку засобами Електронного суду користувача інформують про відсутність в іншого учасника справи зареєстрованого Електронного кабінету.

При цьому, згідно п. 9 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, апеляційна скарга повинна містити перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

Проте, ні перелік додатків апеляційної скарги, ні додані до неї документи не містять відомостей та доказів направлення копії апеляційної скарги з доданими до неї додатками, позивачу ОСОБА_2 .

При цьому, в разі наявності у позивача ОСОБА_2 зареєстрованого Електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), апелянт повинен направити копію апеляційної скарги з доданими до неї матеріалами до електронного кабінету позивача ОСОБА_2 .

У разі відсутності у позивача ОСОБА_2 зареєстрованого Електронного кабінету або відсутності відомостей у апелянта про його наявність, до матеріалів апеляційної скарги повинно бути додано докази направлення копії апеляційної скарги з доданими до неї матеріалами позивачу у паперовій формі листом з описом вкладення та такі докази повинні бути додані до апеляційної скарги і зазначені про їх надання у переліку додатків.

Окрім цього, апеляційна скарга не відповідає вимогам п. 3 ч.2 ст. 356 ЦПК України, а саме: до апеляційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1 610,40 грн. Разом з тим, скаржник подав клопотання, в якому порушує питання про звільнення його від сплати судового збору, оскільки вважає, що розмір судового збору перевищує 5% його річного доходу.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до положень ст. 136 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є майновий стан заявника, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно ст. 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однак, апелянтом (відповідачем) не надано доказів на підтвердження обставин неможливості сплатити останнім судового збору, саме на момент подачі апеляційної скарги.

Крім того, аргументи скаржника, що він не має інших доходів самі по собі не є підставою для звільнення від сплати судового збору або зменшення його розміру.

Правова позиція щодо необхідності підтвердження позивачем/скаржником незадовільного майнового стану була викладена в постанові Верховного Суду від 17 травня 2018 у справі №904/9117/17, в якій Верховний Суд вказав на те, що єдиною підставою для вчинення судом дій, зазначених у статті 8 Закону України «Про судовий збір», є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Отже, обґрунтування та доказування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, покладається на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Враховуючи викладене, клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню.

За встановленого вище вбачається, що апеляційна скарга оформлена з порушенням вимог встановлених статтею 356 ЦПК України.

Порядок сплати судового збору визначено ст. 6 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду встановлена в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, за подання апеляційної скарги підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1 610,40 грн.(1073,60 х150%).

Зазначену суму слід внести на рахунок судового збору: Отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/Шев.р/ 22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. Подат.), Код банку отримувача (МФО): 899998, Рахунок отримувача: UA0004628, Код класифікації доходів бюджету: 22030101. Призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпровський апеляційний суд (м. Дніпро) (назва суду, де розглядається справа). При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Відповідно до ч.2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Згідно із частиною другою ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів із дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням зазначеного, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку - 10 днів з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків шляхом подання апеляційному суду доказів надсилання копії апеляційної скарги та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу та подання апеляційному суду оригіналу платіжного документу.

Оскільки, вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліку.

Таким чином, скаржнику необхідно протягом 10 днів з дня вручення копії даної ухвали направити на адресу Дніпровського апеляційного суду документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1 610,40 грн. та докази направлення копії апеляційної скарги з доданими до неї додатками, позивачу ОСОБА_2 .

Керуючись ст. ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська від 09 грудня 2024 року по цивільній справі № 932/10515/23 залишити без руху та надати десятиденний строк, з дня вручення копії цієї ухвали, для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

У разі невиконання ухвали і не усунення встановлених недоліків у визначений строк, апеляційна скарга вважатиметься не поданою і буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя Дніпровського

апеляційного суду О.В. Агєєв