справа № 631/683/21
провадження № 2/631/49/25
У Х В А Л А

п р о о г о л о ш е н н я п е р е р в и у с у д о в о м у з а с і д а н н і

23 жовтня 2025 року селище Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Мащенко С. В.

за участю:

секретаря судового засідання Тиндика А. О.

розглянувши у судовому засіданні в залі судових засідань № 1 приміщення суду цивільну справу з єдиним унікальним № 631/683/21 (провадження № 2/631/49/25) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на боці відповідача: УПРАВЛІННЯ СЛУЖБ У СПРАВАХ ДІТЕЙ ДЕПАРТАМЕНТУ ПРАЦІ ТА СОЦІАЛЬНОЇ ПОЛІТИКИ ХАРКІВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ та СЛУЖБИ У СПРАВАХ ДІТЕЙ НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ,- «Про позбавлення батьківських прав та про стягнення аліментів»,

в с т а н о в и в :

В провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на боці відповідача: УПРАВЛІННЯ СЛУЖБ У СПРАВАХ ДІТЕЙ ДЕПАРТАМЕНТУ ПРАЦІ ТА СОЦІАЛЬНОЇ ПОЛІТИКИ ХАРКІВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ та СЛУЖБИ У СПРАВАХ ДІТЕЙ НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ,- «Про позбавлення батьківських прав та про стягнення аліментів».

Зі змісту заяви вбачається, що позивач просить позбавити відповідача батьківських прав у відношенні неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Одночасно з цим ОСОБА_1 просить стягнути з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; стягнути з відповідача аліменти в розмірі його заробітку (доходу) але не більше 10 прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з моменту звернення до суду та до досягнення кожним з них повноліття (а. с.).

12.12.2022 року за вхідним № ЕП-1263/22-вх від виконувача обов`язків начальник Служби у справах дітей Нововодолазької селищної ради Карпенко І., надійшли пояснення в яких зазначено що у зв`язку з тим що ані діти, ані батько на території Нововодолазької селищної ради не проживають, комісія не може розглянути питання захисту дітей ОСОБА_1 .

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області, постановленою 31 липня 2023 року було закрито підготовче судове засідання та задоволено клопотання позивача про виклик для допит під час судового провадження в якості свідків:

? ОСОБА_7 , яка проживає за адресом: АДРЕСА_1 , телефон № НОМЕР_1 ;

? ОСОБА_8 , яка проживає за адресом: АДРЕСА_2 , телефон № НОМЕР_2 ;

? ОСОБА_9 , яка проживає за адресом: АДРЕСА_3 , № телефон НОМЕР_3 ;

? ОСОБА_10 , яка проживає за адресом: АДРЕСА_3 , телефон № НОМЕР_4 .

Проте впродовж тривалого часу, суд викликає зазначених осіб, жоден з яких до суду не з`являється. Окрім того, позивач так і не надала відповідний висновок про доцільність чи недоцільність позбавлення відповідача батьківських прав відносно його неповнолітніх дітей.

Ухвалою, постановленою 19.09.2025 року, позивачу роз`яснено, що вона має право забезпечити явку викликаних за її клопотанням свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 в суд та долучити висновок органу опіку щодо доцільності позбавлення ОСОБА_2 батьківських прав.

Натомість, станом на 23.10.2025 року відомостей про своєчасне отримання ОСОБА_1 зазначеної ухвали не має, як і не має підтвердження про її отримання й відповідачем, що унеможливлює продовження розгляду справи у судовому засіданні.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради - у судове засідання теж не з`явився, про дату, час і місце засідання повідомлявся належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомив, заяв про відкладення або про розгляд справи за відсутності представника не надавав.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Служба у справах дітей Нововодолазької селищної ради Харківської області у судове засідання також не з`явився, про дату, час і місце засідання повідомлявся належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомив, заяв про відкладення або про розгляд справи за відсутності представника не надавав.

Відповідно до змісту частини 1 статті 58 цього ж кодексу сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, а згідно з частиною 1 статті 223 цього ж кодексу неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Крім того, на підставі приписів частини 3 статті 211 цього ж кодексу особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у учасників справи свідчать їх відповідні заяви, долучені до матеріалів справи.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, учиненої 04.11.1950 року Високими Договірними Сторонами в Римі, яка відповідно до приписів статті 9 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року (із змінами та доповненнями) є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477-ІV від 23.02.2006 року (із змінами та доповненнями) обумовлює, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Отже, Європейський суд з прав людини у пунктах 39 - 41 свого Рішення від 08.11.2005 року у справі «Стрижак проти України» (заява № 72269/01) констатував наявність у заявника права надавати свої аргументи під час публічного слухання справи, недотримання якого було кваліфіковано як порушення частини 1 статті 6 Конвенції.

За таких обставин, беручи до уваги те, що суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створив необхідні умови для реалізації учасниками справи, що не з`явились, їх процесуальних прав на безпосередню участь у судовому провадженні в суді, покладаючись на заяву позивача про проведення судового засідання за її відсутності, ураховуючи той факт, що підстав для визнання необхідним безпосередньої участі сторін у судовому провадженні не має, суд вважає за можливе проводити розгляд справи без них.

Доходячи такого, суд зауважує, що імперативними приписами пункту 2 частини 2 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України обумовлено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим кодексом строку, зокрема, з підстав першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, що судом визнано поважними.

Зважаючи на це, та відповідно до змісту частини 5 і пунктів 1 та 2 частини 8 статті 128, а також частини 5 статті 130 вказаного кодифікованого процесуального акту України про те, що судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а днем вручення судової повістки про виклик є день вручення її під розписку, а також день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи, суд доходить переконання, що така їх відсутність перешкоджає продовженню розгляду справи по суті.

ВІдтак, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши обставини справи та всі фактичні данні, які мають значення для вирішення питання про проведення судового засідання або про його відкладення, перевіривши їх доказами, безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши матеріали справи, що містять наявні в ній письмові докази, - суд вважає, що у судовому засіданні слід оголосити перерву з наступних підстав.

Так, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області.

За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Окрім того, Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», що набрала чинності 19.07.2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій нашої Держави.

Зокрема, відповідно до підпункту 20 пункту 3 та абзаців 3 і 6 підпункту 20 пункту 1 цієї Постанови ліквідований Нововодолазький район Харківської області та утворені Красноградській район Харківської області (з адміністративним центром у місті Красноград) у складі території Старовірівської сільської територіальної громади (на цей час Берестинський район та місто Берестин відповідно) та Харківський район Харківської області (з адміністративним центром у місті Харків) у складі території Нововодолазької селищної територіальної громади, що затверджені Кабінетом Міністрів України, тощо.

При цьому, як чітко визначив законотворець у пункті 6 своєї Постанови, у продовж тримісячного строку з дня набрання нею чинності Кабінет Міністрів України повинен привести свої нормативно-правові акти у відповідність із нею та забезпечити таке приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів.

Одночасно із цим, приписами статті 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), а також статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації, інстанційності і визначається законом.

Пунктом 3-1 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» вищезазначеного Закону на законодавчому рівні унормовано, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до цього, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України.

Натомість, закон, який змінює існуючу систему судоустрою та приводить її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою, не прийнятий, Валківський окружний суд на цей час свою діяльність не розпочав, воєнний стан на території України не припинений та не скасований, а тому справа перебуває на розгляді належного суду.

За правилом частини 2 статті 258 Цивільного процесуального кодексу України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Згідно з приписом статті 56 Цивільного кодексу України органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад.

Статтею 19 Сімейного кодексу України № 2947-III від 10 січня 2002 року (із змінами та доповненнями) унормовано, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним, орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Крім того, змістом статті 164 цього ж кодексу чіткий перелік підстав для позбавлення батьківських прав, так як воно є виключною мірою, яка тягне за собою правові наслідки як для батьків, так і для дитини, що передбачені статтею 166 Сімейного кодексу України.

Отже, позбавлення батьківських прав допускається лише тоді, коли змінити поведінку батьків у кращу сторону неможливо, і лише при наявності вини в діях батьків.

При цьому, в постанові Пленум Верховного Суду України № 3 від 30 березня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» роз`яснено, що позбавлення батьківських прав є крайньою мірою впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про її застосування слід вирішувати тільки після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, в тому числі ставлення батьків до дітей.

Також, згідно з частиною 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частина 7 статті 81 вищезазначеного кодифікованого закону України мовить про те, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконання обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Приписами частин 1, 2, 4 та пунктів 3 і 4 частини 5 статті 12 Цивільного процесуального кодексу України обумовлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом.

Окрім цього, наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначені статтею 223 цього кодексу.

Принаймні, відповідно до пункту 1 частини 2 й частини 9 цієї статті, а також частини 1 статті 240 цивільного процесуального кодифікованого закону України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим кодексом строку з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, про що постановляє відповідну ухвалу.

При цьому частина 3 статті 240 Цивільного процесуального кодексу України зобов`язує суд повідомити про відкладення розгляду справи й місце, дату і час нового судового засідання учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні під розписку, а тих, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі - в порядку, визначеному цим Кодексом.

За таких обставин, беручи до уваги той факт, що жоден з учасників справи до зали судових засідань не з`явився, наявні обґрунтовані підстави задля роз`яснення позивачу необхідності надання суду заявлених доказів, суд вважає, що у судовому засіданні слід оголосити перерву в межах строку, встановленого Цивільним процесуальним кодексом України, повідомивши учасників справи про дату, час і місце нового судового засідання судовою повісткою про виклик, й надавши можливість позивачу забезпечити явку свідків в суд та долучити висновок органу опіку щодо доцільності позбавлення відповідача батьківських прав.

На підставі викладеного, керуючись статтями 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), статтею 17, пунктом 6 частини 2 статті 36 і пунктами 3 та 3-1 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року (із змінами та доповненнями); Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів»; пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року, статтями 3, 18, 23, 34, 76 80, 89, 128 131, 189, 196, частиною 1 статті 197, статтями 211, 213 - 214, 223, 240, пунктом 1 частини 1 та частиною 2 статті 258, статтями 259 260, частиною 2 статті 261,частинами 5 та 11 статті 272, частиною 2 статті 352, частиною 2 статті 353 Цивільного процесуального кодексу України № 1618-ІV від 18.03.2004 року (в редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03.10.2017 року із змінами та доповненнями),

у х в а л и в:

Оголосити перерву у судовому засіданні у цивільній справі з єдиним унікальним № 631/683/21 (провадження № 2/631/49/25) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на боці відповідача: УПРАВЛІННЯ СЛУЖБ У СПРАВАХ ДІТЕЙ ДЕПАРТАМЕНТУ ПРАЦІ ТА СОЦІАЛЬНОЇ ПОЛІТИКИ ХАРКІВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ та СЛУЖБИ У СПРАВАХ ДІТЕЙ НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ,- «Про позбавлення батьківських прав та про стягнення аліментів», що розглядається за правилами загального позовного провадження, в межах строку, встановленого Цивільним процесуальним кодексом України.

Нове судове засідання у справі призначити на 10 листопада 2025 року о 09 годині 00 хвилин та провести усно у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 приміщення Нововодолазького районного суду Харківської області, розташованого за адресом: вулиця Захисників України, будинок № 1, селище Нова Водолага Харківської області, 63202.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що вона має право забезпечити явку викликаних за її клопотанням свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 в суд та долучити висновок органу опіку щодо доцільності позбавлення ОСОБА_2 батьківських прав.

Зауважити, що відповідно до приписів частини 4 та 5 статті 12, частини 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість : 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. Також, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.

Про відкладення розгляду справи, а також про дату, час і місце нового судового засідання повідомити всіх учасників справи, які не були присутніми у цьому судовому засідання, за правилами та в порядку, визначеному Цивільним процесуальним кодексом України, шляхом надсилання судової повістки про виклик.

Роз`яснити учасникам справи, що їх неявка у судове засідання за умови належного повідомлення про дату, час і місце судового засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних у ній даних чи доказів, крім випадків, визначених статтею 223 Цивільного процесуального кодексу України.

Також роз`яснити учасникам судового процесу, що згідно із приписами частини 3 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України, вони зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання, інакше вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Крім того, роз`яснити учасникам судового процесу, що згідно із приписами частини 1 та 2 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України, вони зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження), місцезнаходження, а також про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти або іншої аналогічної інформації під час провадження справи. У разі відсутності такої заяви судова повістка надсилається їм на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Вказане положення закону застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

Повідомити учасників справи, що інформацію щодо її розгляду, вони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки:«http://nv.hr.court.gov.ua».

Копію ухвали надіслати учасникам судового процесу протягом двох днів з дня її складення в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала, що набрала законної сили, обов`язкова для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання ухвали є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Ухвалу постановлено, складено шляхом комп`ютерного набору та підписано суддею в одному примірнику.

Суддя С. В. Мащенко