Провадження 2/127/7106/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2025 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Сичук М.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 , в якому просять:

встановити юридичний факт того, що ОСОБА_3 не проживав в квартирі АДРЕСА_1 на момент смерті ОСОБА_4 , 25 травня 2014 року;

встановити факт того, що ОСОБА_3 фактично не прийняв спадщину згідно ч. 3 ст. 1268 Цивільного кодексу України після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 ;

визнати право власності у порядку спадкування за ОСОБА_1 на 1/3 частку в праві власності на квартиру АДРЕСА_1 та зобов`язати відповідну реєстраційну службу зареєструвати право власності на 1/3 частку в праві власності на квартиру АДРЕСА_1 ;

визнати право власності у порядку спадкування за ОСОБА_2 на 2/3 частки в праві власності на квартиру АДРЕСА_1 та зобов`язати відповідну реєстраційну службу зареєструвати право власності на 2/3 частки в праві власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову (яка визначається дійсною вартістю нерухомого майна), якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п.п.2,9 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Всупереч вимогам п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, в позовній заяві відсутнє зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивачем відповідно до п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Пред`являючи позов з вимогою майнового характеру, позивач не зазначив ціну позову.

Так, у порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, а також з позовної заяви та матеріалів доданих до неї не вбачається підстав, які могли б звільнити позивача від сплати судового збору.

Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до п.п. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно п.п. 1 п. 1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір в сумі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачі вказують, що вони звільнені від сплати судового збору відповідно до ч. 10 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір».

Пункт 10 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», вказує, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Однак в матеріалах цивільної справи відсутні докази, що позивачі є громадянами, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Однак, в матеріалах справи є копія довідки до огляду МСЕК, серії 10 ААА № 308587, з якої видно, що у позивача ОСОБА_2 , друга група інвалідності, загальне захворювання, безтерміново.

Також в матеріалах справи є копія посвідчення № 79, з якого вбачається, що позивач ОСОБА_1 , згідно рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 20.01.2014 року (справа № 127/89/14) призначений опікуном над ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , та над його майном.

Отже, виходячи з наведеного вище суд вважає, що позивач ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (як законний представник ОСОБА_2 ) звільнені від сплати судового збору, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 9 ЗУ «Про судовий збір», яким від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Відповідно до ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є не тільки законним представником ОСОБА_2 , а і позивачем, таким чином, ОСОБА_1 , враховуючи, що ним заявлено дві позовних вимоги, одну немайнового характеру, а одну майнового характеру, слід сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру у розмірі 1211,20 грн., а за вимогу майнового характер в сумі 1500 грн. виходячи із вартості1/2 частки майна відповідно висновку про вартість, який додано до матеріалів позовної заяви, а разом 2 711,20 грн. та подати про це до суду відповідні документи або надати докази від звільнення його від сплати судового збору.

Відповідно до п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Позивачами не зазначено відповідача по справі, а саме його прізвище, ім`я, по батькові, його рік народження, РНОКПП, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, а лише вказано, що відповідач проживає у АДРЕСА_2 , що в свою чергу також є недоліками позовної заяви.

Крім того, до повномасштабної військової агресії російської федерації проти України порядок передачі судових та позасудових документів для вручення на території Російської Федерації регулювався Угодою про порядок вирішення спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, до якої Україна приєдналася 19.12.1992, прийнявши відповідний нормативний акт - постанову Верховної Ради України «Про ратифікацію Угоди про порядок вирішення спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності» від 19.12.1992 шляхом направлення доручення компетентному суду або іншому органу Російської федерації.

У зв`язку з Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», за зверненням Мін`юсту, Міністерство закордонних справ України повідомило депозитаріїв конвенцій Ради Європи, Гаазької конференції з міжнародного приватного права та ООН, а також сторони двосторонніх міжнародних договорів України про повномасштабну триваючу збройну агресією Росії проти України та неможливість у зв`язку з цим гарантувати у повному обсязі виконання українською стороною зобов`язань за відповідними міжнародними договорами та конвенціями на весь період воєнного стану.

Згідно листа Міністерства юстиції України від 21.03.2022 №25814/12.1.1/32-22 «Щодо забезпечення виконання міжнародних договорів України у період воєнного стану» з урахуванням норм звичаєвого права щодо припинення застосування міжнародних договорів державами у період військового конфлікту між ними, рекомендується не здійснювати будь-яке листування, що стосується співробітництва з установами Російської Федерації на підставі міжнародних договорів України з питань міжнародно-правових відносин та правового співробітництва у цивільних справах та у галузі міжнародного приватного права.

Крім того, у зв`язку з агресією з боку Росії та введенням воєнного стану АТ «Укрпошта» з 24.02.2022 припинила обмін міжнародними поштовими відправленнями та поштовими переказами з Російською Федерацією.

Міністерство юстиції України листом від 06.10.2022 №91935//12.1.1 щодо вручення судових документів резидентам Російської Федерації в порядку ст.8 Конвенції про вручення за кордоном судових та позасудових документів у цивільних або комерційних справах 1965 року повідомило, що за інформацією МЗС України (лист від 03.10.2022 №71/14-500-77469) 24.02.2022 розірвано дипломатичні відносини між Україною та Російською Федерацією у зв`язку з широкомасштабною збройною агресією останньої проти України. Функціонування закордонних дипломатичних установ України на території Російської Федерації та діяльність її дипломатичних установ на території України зупинено. Комунікація МЗС з органами влади Російської Федерації за посередництва третіх держав також не здійснюється.

Відтак, передача будь-яких документів компетентним органам Російської Федерації, у тому числі дипломатичними каналами, наразі неможлива (лист Міністерства юстиції України від 31.10.2022 вих. №100817/98748-22-22/12.1.3).

Отже у зв`язку із зупиненням діяльності дипломатичних установ Російської Федерації на території України, у т.ч. і посольства Російської Федерації в Україні, яке знаходилось за адресою: Повітрофлотський проспект, буд. 27, м. Київ, 03049, направлення судом копії позовної заяви та доданих до неї документів є свідченням формального виконання обов`язку суду надіслати такі документи відповідча.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 п. 20 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року, у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України, який триває досі.

Згідно зі ст. 190 ЦПК України ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи. Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Статтею 80 Закону України «Про міжнародне приватне право» передбачено, що у разі якщо при розгляді справи з іноземним елементом у суду виникне необхідність у врученні документів або отриманні доказів, у проведенні окремих процесуальних дій за кордоном, суд може направити відповідне доручення компетентному органу іноземної держави в порядку, встановленому процесуальним законом України або міжнародним договором України.

Згідно з ч. 3 ст. 499 ЦПК України судове доручення про надання правової допомоги оформлюється українською мовою. До судового доручення додається засвідчений переклад офіційною мовою відповідної держави, якщо інше не встановлено міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

В силу ст. 79 Закону України «Про нотаріат» нотаріус засвідчує вірність перекладу документа з однієї мови на іншу, якщо він знає відповідні мови. Якщо нотаріус не знає відповідних мов, переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус.

Враховуючи вимоги ст. 190 ЦПК України та те, що на даний час правовідносини та дипломатичні відносини з російською федерацією розірвані, позивачу необхідно подати один примірник позовної заяви з додатками з перекладом на російську мову, у тому числі з перекладом документів, вказаних у додатках з української мови на російською мовою, для направлення відповідачу державі російська федерація.

Враховуючи те, що відповідач проживає на території Російської Федерації, позивачам необхідно надати до суду позовну заяву та додатки до неї, перекладені на офіційну мову запитуваної держави російську (в трьох примірниках).

Крім того, відповідно до ч. 2, 4, 5 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Крім того, вказані копії документів мають бути у кількості заявлених у справі сторін, чого позивачами не зроблено.

Вказані обставини свідчать, що позовну заяву позивачами подано без додержання вимог, встановлених ст. 177 ЦПК України, а тому суд прийшов до висновку, що заява підлягає залишенню без руху.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, про що повідомити позивачів та надати їм п`ять днів для усунення наведених недоліків з дня отримання позивачами ухвали суду.

Керуючись ст. ст. 175,177, 185, 258-261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування залишити без руху та надати позивачам п`ятиденний строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі, з дня отримання позивачем даної ухвали суду.

Роз`яснити позивачам, що в разі, якщо у встановлений строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, вона вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу, що не перешкоджатиме повторному зверненню до суду з позовною заявою.

Ухвала суду остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя: