Провадження № 2/357/4751/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 жовтня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кошель Б. І. ,

при секретарі Кардаш О. Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 6 міста Біла Церква за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Білоцерківської міської ради, третя особа: Перша білоцерківська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

У липні 2025 року адвокат Федоркін А.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , Білоцерківської міської ради, третя особа: Перша білоцерківська державна нотаріальна контора, в якій просив визначити для ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті своєї матері померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , протягом трьох місяців з дня вступу рішення суду в законну силу.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . На день смерті спадкодавця на її ім`я залишилося майно, що складається з квартири під АДРЕСА_1 . Спадкоємцями першої черги залишилися дочки померлої: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , якій відомо про відкриття спадщини, син померлої ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Син померлої ОСОБА_4 займався оформленням спадщини на своє ім`я, так як позивач знаходилась на постійному проживанні закордоном в Державі Ізраїль де була зайнята постійним доглядом за тяжкохворим своїм чоловіком інвалідом, однак, не закінчивши даний процес через поважний вік та хвороби ОСОБА_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Сестра ОСОБА_2 на даний час проживає невідомо де, із заявою про прийняття спадщини не зверталась. Інших спадкоємців, передбачених законом, які прийняли б спадщину або проживали разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини, немає. Також спадкоємців, малолітніх, неповнолітніх, недієздатних або осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, немає. Згідно витягом зі Спадкового реєстру №80317420 після смерті ОСОБА_3 заведена спадкова справа 31/2025. Після повернення в Україну позивач 08.05.2025 р. звернулася до нотаріуса за оформленням своїх спадкових прав подавши відповідну заяву у Першу Білоцерківську державну нотаріальну контору де знаходилась спадкова справа. Згідно з постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії Першої білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області 27.06.2025 року, № 570/02-31, відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 . Позивач отримала роз`ясненн, про те що нею надано документи, які посвідчують право власності на майно померлого, однак вона вважається такою, що пропустила встановлений законом строк для подачі заяви про прийняття спадщини, тому керуючись вищезазначеними нормами законодавства та на підставі поданих документів, її рекомендовано звернутися до суду з позовною заявою про продовження строків для прийняття спадщини після померлого спадкодавця. Позивач з 2012 р. має постійне місце проживання та знаходилось у Державі Ізраїль, де постійно живе, працює здійснює догляд за своїм тяжкохворим чоловіком. З початком нокдауну та введення військового стану в Україні існує обмеженість авіасполучення та роботи установ, організацій, підприємств. Крім цього, з 10 травня 2021 року в Ізраїлі декілька разів оголошено надзвичайний стан, у зв`язку з загостренням Ізраїльсько - Палестинського конфлікту, що у свою чергу також слугувало тому, що позивачка не могла вчасно доставити документи щодо оформлення спадщини саме до нотаріального органу України. Крім того після смерті спадкодавця оформленням спадкового майна займався брат ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Позивачка не мала можливості делегувати повноваження представнику в Україні через відсутність будь-яких довірених осіб, крім того згідно Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України подача даної заяви вимагає особистої присутності. У зв`язку із чим пропустила строк для вступу у спадщину з поважних причин. З огляду на її тривале постійне проживання в іншому населеному пункті закордоном, що складає велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємця і місцем знаходження спадкового майна, труднощі у перекладі заяви про прийняття спадщини та подання її нотаріусу, були поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини, а тому змушена звертатися до суду для захисту своїх прав та надати їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.07.2025, головуючим суддею визначено Кошеля Б.І. та матеріали передані для розгляду.

Ухвалою судді від 07 серпня 2025 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Витребувано у Першої білоцерківської державної нотаріальної контори завірену копію спадкової справи №31/2025 заведеної після смерті ОСОБА_3 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та у Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України інформацію: - чи перетинала громадянка України ОСОБА_1 ( ОСОБА_5 ) ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) державний кордон України на в`їзд/виїзд в період з 30 вересня 2021 року по дату звернення (із зазначенням усіх дат перетину).

Судом 19.08.2025 р. за вх..№47093 отримано відповідь від Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України.

Судом 25.08.2025 р. за вх..№47964 отримано копію спадкової справи №31/2021.

Ухвалою суду від 30 вересня 2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися про дату, час та місце розгляду справи повідомленні належним чином.

Представник позивача адвокат Федоркін А. В. подав суду заяву, яка була зареєстрована канцелярією суду 17.10.2025 р. за вх..№59783, в якій просив розгляд справи проводити у відсутності позивача та представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

Судом 26.08.2025 р. за вх..№48220 отримано клопотання, в якому представник відповідача Борман О.І. просила слухати справу без представника Білоцерківської міської ради за наявними матеріалами справи на розсуд суду.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи та надавши їм належну правову оцінку, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка села Верх-Томка Кемеровського району Кемеровської області російська федерація, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 .

На день смерті спадкодавця на її ім`я залишилося майно, що складається з квартири під АДРЕСА_1 .

Позивач ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 та свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_4 .

Згідно витягом зі Спадкового реєстру №80317420 після смерті ОСОБА_3 заведена спадкова справа 31/2025.

З матеріалів спадкової справи №31/2025 щодо спадщини померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_3 заведеної Першою білоцерківською державною нотаріальною конторою 04.03.2025 р., вбачається, що з заявою про прийняття спадщини звернулися ОСОБА_4 та ОСОБА_6 .

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27.06.2025 за № 570/02- 31, державним нотаріусом Першої білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області Приймак А. Г. було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 , оскільки вона вважається такою, що пропустила встановлений законом строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Позивач зазначає, що з 2012 р. має постійне місце проживання та знаходилось у Державі Ізраїль, де постійно живе, працює здійснює догляд за своїм тяжкохворим чоловіком. З початком нокдауну та введення військового стану в Україні існує обмеженість авіасполучення та роботи установ, організацій, підприємств. Крім цього, з 10 травня 2021 року в Ізраїлі декілька разів оголошено надзвичайний стан, у зв`язку з загостренням Ізраїльсько - Палестинського конфлікту, що у свою чергу також слугувало тому, що позивачка не могла вчасно доставити документи щодо оформлення спадщини саме до нотаріального органу України. У зв`язку із чим пропустила строк для вступу у спадщину з поважних причин. З огляду на її тривале постійне проживання в іншому населеному пункті закордоном, що складає велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємця і місцем знаходження спадкового майна, труднощі у перекладі заяви про прийняття спадщини та подання її нотаріусу, були поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини, а тому вона змушена звертатися до суду для захисту своїх прав та надати їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Отже, відповідачами у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Такої правової позиції дотримується Верховний Суду в постанові від 04 грудня 2019 року у справі № 697/2052/17-ц (№ 61-3014св19) та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18).

Відповідно до ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.

Згідно зі статтею 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

За приписами частини 1 ст. 1268, частин 1 та 2 ст.1269 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до вимог ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З указаним висновком погодився Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі N 643/3049/16-ц (провадження N 61-39398св18), від 11 листопада 2020 року по справі № 750/262/20, від 03 березня 2020 року по справі № 145/148/20.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Зазначене узгоджується з правовою позицією викладеною в постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі N 565/1145/17 (провадження N 61-38298св18), від 28 березня 2022 року у справі N 750/2158/21 (провадження N 61-753св22).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Отже, обов`язковою умовою задоволення позову є доведення того факту, що існуючі перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини створили спадкоємцеві об`єктивні, непереборні, істотні труднощі для своєчасного прийняття спадщини.

При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 14 вересня 2016 року N 6-1215цс16, Верховний Суд у постановах від 18 січня 2018 року у справі N 198/476/16 (провадження N 61-1750св18); від 12 лютого 2018 року у справі N 712/656/15 (провадження N 61-23947св18), від 06 червня 2018 року у справі N 592/9058/17-ц (провадження N 61-200св18), від 11 липня 2018 року у справі N 381/4482/16-ц (провадження N 61-12844св18).

Отже, велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна є поважними причинами пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини (постанова ВС від 17.03.2021 у справі № 638/17145/17).

Позивач, за змістом позову та долучених документів, своєчасно не подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_3 , оскільки перебувала за кордоном та не мала можливості особисто звернутись до нотаріуса в Україні, а також не змогла своєчасно отримати консульські послуги з цього питання з незалежних від неї причин.

Таким чином, суд дійшов висновку про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання позивачем заяви про прийняття спадщини в межах передбаченого законодавством строку, зокрема те, що вона тривалий час проживає у Державі Ізраїль, з початком нокдауну та введення військового стану в Україні існує обмеженість авіасполучення та роботи установ, організацій, підприємств, також з 10 травня 2021 року в Ізраїлі декілька разів оголошено надзвичайний стан, у зв`язку з загостренням Ізраїльсько - Палестинського конфлікту, що свідчить про поважність причини пропуску такого строку.

Згідно ч. 1 ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

За таких обставин, суд дослідивши та проаналізувавши докази у справі, керуючись завданнями цивільного судочинства щодо справедливого розгляду і вирішення цивільних справ, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 15, 16, ч. 1 ст. 1220, ч. 3 ст. 1222, ч. 1 ст. 1268, ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270, ст. 1272 ЦК України, ст. ст. 2, 4, 5, 10, 12, 19, 27, 30, 76, 77, 79, 80, 81, 89, 131, 141, 187, 211, 263-265, 273, 353-355 ЦПК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Білоцерківської міської ради, третя особа: Перша білоцерківська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , протягом трьох місяця з дня набрання рішення законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ; адреса: АДРЕСА_3 ; РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 ; адреса: АДРЕСА_4 .

Відповідач: Білоцерківська міська рада; адреса: вул. Ярослава Мудрого, буд. 15, м. Біла Церква, Київська обл., 09117; .

Третя особа: Перша білоцерківська державна нотаріальна контора; адреса: вул. Банкова, буд. 5, м. Біла Церква, Київська обл., 09100; .

Суддя Б. І. Кошель