Справа № 696/958/25
Провадження № 2/696/410/25
28 жовтня 2025 року м. Кам`янка
Кам`янський районний суд Черкаської області у складі:
головуючої судді Білопольської Н.А.,
за участю секретаря судового засідання Бондарь Д.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в м. Кам`янка цивільну справу за позовом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, -
Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) звернулося до суду з позовом, у якому просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища шкоду, заподіяну водним живим біоресурсам в сумі 74 307,00 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що постановою Кам`янського районного суду Черкаської області від 26 вересня 2024 року, яка набрала законної сили 08 жовтня 2024 року у справі № 696/983/24, провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 закрито у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення, за те, що він 07 квітня 2024 року, близько 22 год. 20 хв., на водоймі біля вул. Зарічної у с. Баландине Кам`янської ТГ Черкаського району Черкаської області здійснив незаконний вилов риби забороненим знаряддям лову, піймав 47 карасів на загальну суму 157,50 грн, чим порушив ст. 3.15 Правил любительського рибальства, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», за що передбачена відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП.
Постановою Кам`янського районного суду Черкаської області від 15 жовтня 2024 року виправлено описку у постанові Кам`янського районного суду Черкаської області від 26 вересня 2024 року по справі № 696/983/24 стосовно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП та зазначено: «У вступній частині постанови вважати правильним орган, від якого надійшли матеріали про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 - Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області».
ОСОБА_1 вищевказану постанову суду не оскаржував, а тому позивач вважає, що його вина є доведеною.
Завдані збитки у розмірі 74 307,00 грн у добровільному порядку ОСОБА_1 не відшкодовані, а тому позивач просить стягнути їх на підставі судового рішення, а також сплачений судовий збір.
Ухвалою судді Кам`янського районного суду Черкаської області від 30 липня 2025 року прийнято справу до провадження та вирішено проводити її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Від позивача: заступника начальника начальника відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Головні С.В. та представника за довіреністю Безпалого А.В. надійшли до суду клопотання про підтримання позовних вимог в повному обсязі та розгляд справи без участі представника позивача - Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль); проти заочного розгляду справи заперечень немає.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання повторно не з`явився, хоча про день, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, заяви про відкладення розгляду справи не подав, причини неявки не повідомив, відзиву на позов не надав.
Відповідно до ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
Згідно з ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.
За правилами ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
На підставі ст.ст. 280-282 ЦПК України суд ухвалює заочне рішення.
Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши наявні у матеріалах справи докази, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до такого висновку.
Постановою Кам`янського районного суду Черкаської області від 26 вересня 2024 року у справі № 696/983/24 провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 закрито у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення (а.с. 7).
Водночас постановою Кам`янського районного суду Черкаської області від 15 жовтня 2024 року виправлено описку у постанові Кам`янського районного суду Черкаської області від 26 вересня 2024 року у справі № 696/983/24 стосовно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП та зазначено: «У вступній частині постанови вважати правильним орган від якого надійшли матеріали про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 - Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області.
Із протоколу № 013975 від 08 квітня 2024 року вбачається, що 08 квітня 2024 року, близько 00 год 05 хв, під час проведення рибоохоронної роботи, спільно з працівниками поліції, біля ставу с. Баландине, було виявлено гр. ОСОБА_1 , водія автомобіля Москвич НОМЕР_1 , в якому знаходилися пакети з рибою та забороненим сіткоснастевим знаряддям лову «павук». Своїми діями порушив пп. 1 п. 1 розділу 4 Правил любительського рибальства, за що передбачена відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП. Риба була виявлена у кількості 47 карасів. Збитки нанесені рибному господарству становлять 74 307,00 грн (а.с. 9).
Із розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу, до протоколу про адміністративне правопорушення № 013975 від 08 квітня 2024 року, складеного Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області стосовно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП, згідно такс постанови Кабінету Міністрів України від 29 вересня 2023 року № 1042 загальна сума шкоди становить 74 307,00 грн: карась сріблястий 47 шт вартістю 74 307,00 грн; за 1 шт. 93 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - 1581,00 грн (а.с.10).
Позивач на адресу ОСОБА_1 28 лютого 2024 року направляв лист-вимогу про відшкодування шкоди на суму 74 307,00 грн (а.с. 11).
Частиною 4 статті 85 КУпАП передбачено відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).
Згідно з пп. 1 п. 1 розділу 4 Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19 вересня 2022 року № 700, забороняється добування (вилов), зокрема, такими знаряддями лову: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів.
Постановою Кам`янського районного суду Черкаської області від 26 вересня 2024 року у справі № 696/983/24 провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрито у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.
Положеннями ст. 38 КУпАП встановлено, що якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті (в редакції Закону № 114-IX від 19 вересня 2019 року із змінами, внесеними згідно із Законом № 1231-IX від 16 лютого 2021 року).
Згідно із ст. 247 КУпАП (із змінами, внесеними згідно із Законами № 2342-III від 05 квітня 2001 року, № 4652-VI від 13 квітня 2012 року) провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин:
1) відсутність події і складу адміністративного правопорушення;
2) недосягнення особою на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку;
3) неосудність особи, яка вчинила протиправну дію чи бездіяльність;
4) вчинення дії особою в стані крайньої необхідності або необхідної оборони;
5) видання акта амністії, якщо він усуває застосування адміністративного стягнення;
6) скасування акта, який встановлює адміністративну відповідальність;
7) закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу;
8) наявність по тому самому факту щодо особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, постанови компетентного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, або нескасованої постанови про закриття справи про адміністративне правопорушення, а також повідомлення про підозру особі у кримінальному провадженні по даному факту;
9) смерть особи, щодо якої було розпочато провадження в справі.
Тобто, у разі відсутності вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП через відсутність події і складу адміністративного правопорушення.
Така обставина, як закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених ст. 38 КУпАП, не є реабілітуючою, тобто не є обставиною, яка спростовує факт наявності вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення.
Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що оскільки провадження у справі № 696/983/24 стосовно ОСОБА_1 закрито не за реабілітуючими обставинами, в діях останнього вбачається вина у спричиненні шкоди водним живим ресурсам.
Відповідно до положень ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
У ст. 66 Конституції України закріплений обов`язок кожного не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Отже, обставини, встановлені постановами Кам`янського районного суду Черкаської області від 26 вересня 2024 року та від 15 жовтня 2024 року щодо здійснення відповідачем незаконного вилову риби, винуватість відповідача у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та заподіяння відповідачем навколишньому природному середовищу та рибному господарству України шкоди не підлягають доказуванню.
Відповідно до ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі, належать до об`єктів тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону.
Згідно із ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Згідно із ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають, зокрема, такі повноваження: здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів тощо.
Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Згідно із ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.
В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.
Статтею 63 Закону України «Про тваринний світ», ч.ч. 4, 5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону, в зв`язку з чим підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
У відповідності до ч. 3 ст. 40 КУпАП питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно з положеннями ч. 1 ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у водних об`єктах (їх частинах), територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, з урахуванням вищенаведеного, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі.
Враховуючи обов`язок ОСОБА_1 відшкодувати завдані ним збитки рибному господарству у вигляді спричиненої ним шкоди водним живим ресурсам, а також те, що збитки на даний час не відшкодовані останнім, шкода у розмірі 74 307,00 грн підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.
На підставі положень ст. 141 ЦПК України суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 3 028 грн.
Керуючись ст.ст. 10-13, 89, 141, 263-265, 280-283, 289, 352, 354, 355 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, -задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути оскаржене безпосередньо до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості про учасників справи згідно з п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_2 .
Суддя Н.А. Білопольська