Справа № 362/6208/25
Провадження № 2/362/3429/25
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

29 жовтня 2025 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, розгляд без участі, підтримку позову, задоволення позову та не заперечення проти ухвалення заочного рішення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Натомість, в порушення пунктів 4, 5 і 9 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить:

-зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

-зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Насамперед, вимоги другого абзацу прохальної частини позову не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не можуть бути до нього звернені, оскільки вони взагалі не є предметом спору між сторонами.

Викладені у вказаному абзаці прохальної частини позову прохання не є способами захисту цивільних прав які використовуються при формулюванні позовних вимог з метою захисту і/або відновлення прав та інтересів які порушені.

Зокрема, вирішення питання про задоволення позову, про що позивач просить в абзаці другому прохальної частини заяви, здійснюється судом в силу положень ЦПК України, тобто належить виключно до повноважень суду та не потребує додаткового їх заявлення як позовних.

Зазначені в абзаці другому прохальної частини заяви прохання про розгляд справи без участі позивача, та згоду на розгляд справи в заочному порядку, може бути викладено у вигляді окремих процесуальних документів відповідно до положень ЦПК України.

Тобто, позивачу слід вирішити питання щодо обґрунтованості, доцільності, необхідності заявлення таких позовних вимог та їх формулювання у прохальній частині заяви.

Отже, позовними вимогами по суті є лише і тільки вимоги про стягнення аліментів (суть спору!).

Одночасно, при формулюванні прохальної частини позову, позивачці слід конкретно викласти свої вимоги та зазначити прізвище, ім`я і по батькові особи на утримання якої позивачка просить стягнути аліменти.

Також, викладаючи обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у заяві вказано перелік фактичних обставин, проте, в порушення в порушення наведених вимог цивільного процесуального закону, у позові не зазначено доказів, що підтверджують кожну з таких обставин (наприклад того, що дитина проживає разом із позивачкою і знаходиться на її утриманні, відповідач не надає допомоги взагалі, позивачка втратила житло в Луганській області, відповідач є працездатним).

Тобто, згідно із вимогами пункту п`ятого частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а тому позивачу необхідно у новій редакції позовної заяви зазначити докази, що підтверджують зазначені ним у заяві усі обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог (у тому числі того, що дитина проживає разом із позивачкою і знаходиться на її утриманні, відповідач не надає допомоги взагалі, позивачка втратила житло в Луганській області, відповідач є працездатним).

При цьому, на виконання вимог частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивачу необхідно додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (у тому числі того, що дитина проживає разом із позивачкою і знаходиться на її утриманні, відповідач не надає допомоги взагалі, позивачка втратила житло в Луганській області, відповідач є працездатним).

Як прилад: у позові зазначається певний факт, через кому доказ, що його підтверджує і такий доказ додається до позову (саме у цьому полягають наведені вимоги ЦПК України).

Наприклад:

- «дитина проживає разом із позивачкою, що підтверджується …. »;

- «дитина знаходиться на утриманні позивачки, що підтверджується …. »;

- «відповідач не надає допомоги взагалі, що підтверджується …. »;

- «позивачка втратила житло в Луганській області, що підтверджується …. »;

- «відповідач є працездатним, що підтверджується …. ».

Крім того, за змістом заяви позивач не навів попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат які позивач очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Серед іншого, суд звертає увагу позивача на необхідності чіткого і конкретного формулювання додатків до позову при формуванні переліку додатків через систему «Електронний суд», оскільки зазначення додатку: «Додатки.pdf.», унеможливлює визначення документів які позивач додає до позову, а які не додає!!!

Належним зазначенням додатку є зазначення назви документу та його реквізитів (номеру, дати та інше).

Дане питання є надзвичайно важливим та до нього не слід відноситись формально, оскільки саме від того як сформульовано додатки до позову, залежить висновок про те, звідки в матеріалах справи опинився той чи інший документ.

Тобто, у випадку зазначення додатків: «Додатки.pdf.», неможливо зрозуміти який саме документ позивач додав до позову???!!!

При цьому, фактично в доданих до позову документах відсутній документ із назвою «Додатки.pdf.» та додано до позовної заяви документи які не вказано в переліку додатків до позову.

Внаслідок цього, заявлені у позові додатки не відповідають фактичній кількості і виду додатків які додано.

Тобто, у випадку зазначення додатків у спосіб як це зробив представник, неможливо зрозуміти який саме документ позивач додав до позову???!!!

Як наслідок, слід вказувати назву документа і його реквізити; у такому випадку легко ідентифікувати документ який позивач додає до позову.

В іншому випадку, виникає плутанина із додатками та невідповідність переліку додатків фактично доданим документам.

Внаслідок такого зазначення переліку додатків, позивачем додано до позову документи які відсутні в переліку додатків!

Якщо документ відсутній у додатку, то суд не має підстав враховувати його як доказ, оскільки його не додано до позову!

Отже, позивачу необхідно ретельно перевірити перелік документів та чітко і зрозуміло сформувати додатки до позову.

У зв`язку із цим, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб: шляхом подання нової редакції позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 175, 177, 185, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, розгляд без участі, підтримку позову, задоволення позову та не заперечення проти ухвалення заочного рішення.

Повідомити про вказане позивача та надати йому строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя