Справа № 362/8146/25
Провадження 2/362/4262/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"21" жовтня 2025 р.

Суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Попович О.В. перевірив на предмет відповідності вимогам закону матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - ОСОБА_3 , Приватний виконавець виконавчого округу Київської області Микитин Оксана Степанівна, про витребування земельної ділянки і

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з указаною позовною заявою, в якій просить витребувати у ОСОБА_2 земельну ділянку за кадастровим номером :01:012:0141, загальною площею 0,06 га,яка розташована на території АДРЕСА_1 , для будівництва та обслуговування жилого будинку на користь ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху з таких підстав.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Пунктом 2 статті 176 ЦПК України законодавець передбачив, що ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

При цьому суд наголошує, що згідно постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Визначення ціни позову є прерогативою та обов`язком саме позивача у справі.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Позовна заява не містить інформації про вартість спірного майна, що позбавляє суд можливості визначити ціну позову, та, відповідно, точний розмір судового збору за розгляд позовної вимоги про витребування майна.

Згідно роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача. Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Дійсна вартість майна визначається згідно вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна, висновок про вартість майна є його невід`ємною частиною (стаття 12 Закону).

Враховуючи викладене, у зв`язку із невизначенням дійсної (ринкової) вартості спірного майна, суд позбавлений можливості перевірити правильність сплаченого позивачем судового збору.

З огляду на викладене, позивачу необхідно визначити ціну позову, яка повинна відповідати дійсній вартості нерухомого майна на момент пред`явлення позову до суду; надати докази на підтвердження його вартості, після визначення ціни позову - в разі необхідності доплатити судовий збір з розрахунку 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та надати суду оригінал доказу сплати судового збору у відповідному розмірі.

Крім того, відповідно до пункту 10 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, вона не містить підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Отже, позивачу слід подати до суду позовну заяву в новій редакції, яка містить підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позивачу необхідно надати строк для усунення недоліків позовної заяви, а саму позовну заяву - залишити без руху.

Керуючись статтею 185 ЦПК України, суд

постановив:

1. Залишити без руху позовну заяву.

2. Надати позивачу строк у п`ять днів із дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків заяви, наведених у мотивувальній частині ухвали.

3. Направити (вручити) позивачу (його представнику) копію цієї ухвали.

4. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не оскаржується.

Суддя О.В. Попович