Виноградівський районний суд Закарпатської області
______________________________________________________________________
Справа № 299/5332/25
У Х В А Л А

28.10.2025 м. Виноградів

Суддя Виноградівського районного суду Закарпатської області А.А.Надопта, ознайомившись з матеріалами цивільної справи поданої в окремому провадженні за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа- Орган опіки та піклування виконавчого комітету Виноградівьскої міської ради про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки-

В С Т А Н О В И В:

До суду 27.10.2025р. надійшла ОСОБА_1 , заінтересована особа- Орган опіки та піклування виконавчого комітету Виноградівьскої міської ради про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки, в якій заявник просить суд визнати ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 недієздатним, оскільки такий з народження перебуває на обліку у лікаря психіатра, являється інвалідом 2-ї групи, що підтверджено довідкою МСЕК та призначити заявника опікуном ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 .

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд вважає її такою, що підлягає залишенню без руху для усунення її недоліків, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст.175 ЦПК України, а також вимогам ст.177 цього Кодексу.

Зокрема, згідно ч.1 ст.299 ЦПК України, справи про визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із урахуванням стану її здоров`я.

Для визначення фактичної можливості такої особи з`явитися в судове засідання, а також про можливість особисто дати пояснення по суті справи у разі необхідності суд може призначити відповідну експертизу.

Проте, всупереч зазначеній нормі процесуального права, заявником у заяві не зазначено стан здоров`я особи, щодо якої ставиться питання про визнання її недієздатною, в контексті можливості безпосередньої участі такої особи у судовому засіданні чи необхідності проведення розгляду справи у режимі відеоконференції із психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, чи об`єктивної неможливості такої особи бути присутньою у судовому засіданні з наданням відповідних доказів. Відсутність у заяві зазначених обставини унеможливлює суд, в ухвалі про відкриття провадження у справі, вирішити спосіб участі означеної особи в судовому засіданні.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.60 ЦК України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Згідно ч.1 ст.300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

З аналізу означених норм матеріального та процесуального права, слід виснувати, що чинним законодавством чітко передбачено, що призначення опікуна, у разі визнання судом особи недієздатною, є обов`язком суду, за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства: захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в цьому конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою.

Вказаний вище висновок повністю узгоджується із положеннями ч.3 ст.296 ЦПК України, відповідно до яких визначено, що у членів сім`ї та близьких родичів, яким є заявник відносно ОСОБА_2 -28.10.1989 р.н., є лише право на звернення до суду із заявою про визнання фізичної особи недієздатною, а не із заявою про призначення заявника опікуном над такою особою.

Всупереч вищезазначеним вимогам закону заявником до заяви не додано подання органу опіки та піклування про можливість призначення його опікуном над недієздатною фізичною особою, а також доказів того, що він звертався з приводу цього питання до органу опіки та піклування.

У цьому контексті суддя звертає увагу заявника на положення ч.1 ст.44 ЦПК України, відповідно до яких учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частинами 1,2 ст.294 ЦПК України визначено, що під час розгляду справ окремого провадження суд зобов`язаний роз`яснити учасникам справи їхні права та обов`язки, сприяти у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних або юридичних осіб, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи.

З метою з`ясування обставин справи суд може за власною ініціативою витребувати необхідні докази.

Враховуючи вищевикладене, заявнику необхідно надати суду подання (висновок) органу опіки та піклування Виноградівської міської ради про можливість призначення його опікуном над фізичною особою, щодо якої ним ставиться питання про визнання такої особи недієздатною.

У випадку неможливості з об`єктивних причин надати означене подання (висновок), то, керуючись ч.4 ст.83 ЦПК України, заявнику слід повідомити суд письмово про те, який доказ ним не може бути подано та докази, які підтверджують, що заявник здійснив всі залежні від нього дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Крім того, ч. 3 ст.297 ЦПК України зазначено, що у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Водночас, всупереч зазначеній нормі процесуального права, заявником у заяві про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки не зазначено конкретні обставини та докази, що їх підтверджують, які безумовно свідчать про хронічний чи стійкий психічний розлад внаслідок чого ОСОБА_2 не здатний усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Натомість заявником до заяви додані лише копія Довідки до акту огляду МСЕК серії 10 ААА №079459 та копія рішення Виноградівького районного суду від 12.10.2010р. про визнання ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_1 недієздатним та призначення ОСОБА_3 - 19.09.1952 року народження його пікуном, які належним чином не звірені…

Також вивченням заяви та доданих до неї документів, з призми дотримання заявником процесуальних вимог щодо форми та змісту такої заяви, а також залучення до її розгляду усіх заінтересованих осіб, встановлено, що заявник , ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто є особою призовного віку.

Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, який був затверджений Верховною Радою України, було введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Правовий режим воєнного стану неодноразово продовжувався та триває в Україні і дотепер.

Крім того, Указом Президента України № 69/2022 від 24 лютого 2022 року, який був затверджений Верховною Радою України, було оголошено загальну мобілізацію в Україні. Правовий режим загальної мобілізації продовжувався та триває в Україні і дотепер.

Пунктом 3 ч. 12 ст.26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» № 2232-XII від 25 березня 1992 року передбачено, що військовослужбовці звільняються з військової служби через сімейні обставини або з інших поважних причин на таких підставах, зокрема, у воєнний час - у зв`язку з необхідністю здійснення опіки над особою, визнаною судом недієздатною, за умови що за такою особою не здійснюється піклування (опіка) іншими особами.

З огляду на викладені вище обставини, судове рішення про визнання ОСОБА_2 - 28.10.1989 р.н. недієздатним та призначення йому опікуном заявника дають обгрунтовані підстави вважати, що вказана заява могла бути подана з метою звільнення заявника із лав Збройних Сил України, або уникнення ним мобілізації, а тому заявнику необхідно визначитись із усім колом заінтересованих осіб, які мають бути залучені до розгляду цієї заяви, зокрема, і щодо можливого залучення до розгляду заяви компетентного органу військового управління (військової частини, районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки тощо).

Суд вкотре вказує на те, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Приватно-правовий інструментарій не повинен використовуватися учасниками сімейних відносин для уникнення виконання встановлених законом обов`язків. Зловживання правом і використання приватно-правового інструментарію всупереч його призначенню проявляється в тому, що: особа використовувала право на зло; наявні негативні наслідки (різного прояву) для інших осіб, держави (негативні наслідки являють собою певний стан, до якого потрапляють інші суб`єкти, чиї права безпосередньо пов`язані з правами особи, яка ними зловживає; цей стан не задовольняє інших суб`єктів; для здійснення ними своїх прав не вистачає певних фактів та/або умов: настання цих фактів/умов безпосередньо залежить від дій іншої особи; інша особа може перебувати у конкретних правовідносинах з цими особами, які потерпають від зловживання нею правом, або не перебувають); враховується правовий статус особи/осіб (особа перебуває у правовідносинах і як їх учасник має уявлення не лише про обсяг своїх прав, а і про обсяг прав інших учасників цих правовідносин та порядок їх набуття та здійснення; особа не вперше перебуває у цих правовідносинах або ці правовідносини є тривалими, або вона є учасником й інших аналогічних правовідносин). Подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі №754/5841/17.

Так, у зв`язку з повномасштабною збройною агресією російської федерації з 24 лютого 2022 року указом Президента в Україні введено воєнний стан, строк дії якого наразі продовжено до 03.02.2026 року.

Відповідно до пп.10 п.1 ч.1 ст.23 ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» не підлягають призову на військову службу під час мобілізації військовозобов`язані опікун особи, визнаної судом недієздатною.

В силу абз.14 п.3 ч.12 ст.26 ЗУ «Про військовий обов`язок і військову службу» військовослужбовці звільняються з військової служби через сімейні обставини або з інших поважних причин під час дії воєнного стану у зв`язку з необхідністю здійснення опіки над особою, визнаною судом недієздатною, за умови що за такою особою не здійснюється піклування (опіка) іншими особами.

Аналіз зазначених норм права дозволяє зробити висновок, що призначення заявника, який є особою призовного віку, опікуном над своїм братом ОСОБА_2 може бути підставою для подальшого отримання відстрочки чи звільнення з військової служби.

Окрім того, суд наголошує, що умови існування в державі воєнного стану, строк дії якого наразі продовжено до 03.02.2026р., можуть визначати домінування суспільного інтересу над приватним, що характерно для сучасної України, яка перебуває зараз в стані війни з росією, у зв`язку з повномасштабною збройною агресією російської федерації з 24.02.2022р.

А тому, на переконання суду, конституційний обов`язок оборони незалежності та територіальної цілісності України, має перевагу над бажанням заявника бути опікуном свого брата за обставин існування інших споріднених членів сім`ї, зокрема, власне такі родичі наявні: батько ОСОБА_3 , який також проживає разом із ОСОБА_2 , оскільки доказів про неможливість здійснення останніми обов`язків опікуна щодо нього до суду подано не було.

Крім того, суд зауважує, що станом на сьогодні саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення його опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений ст.65 Конституції України обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, повинен з`ясувати необхідність такого, уникаючи можливих зловживань в цьому напрямку, та належним чином мотивувати свій висновок про можливість призначення особи опікуном. При розгляді питання про призначення опікуна слід враховувати кандидатуру, обґрунтовувати доцільність призначення саме його, а також, чи склалися між заявником та недієздатною особою особисті приязні взаємини, чи є у недієздатної особи інші близькі родичі, які могли б виконувати обов`язки опікуна.

На це вказав і Верховний Суд у своїй постанові від 23 липня 2025 року, розглянувши справу №279/3630/24 про призначення другим (додатковим) опікуном над недієздатною особою, де Верховний Суд зазначив, що під час розгляду питання про призначення опікуном військовозобов`язаної особи орган опіки повинен додатково з`ясувати доцільність такого призначення, враховуючи обов`язок захисту Вітчизни та загальну мобілізацію.

Подання органу опіки та піклування про призначення другого опікуна над недієздатною особою має бути належно обґрунтованим і містити докази неможливості виконання обов`язків першим опікуном.

В умовах воєнного стану під час розгляду питання про призначення опікуном військовозобов`язаної особи орган опіки повинен додатково з`ясувати доцільність такого призначення, враховуючи конституційний обов`язок захисту Вітчизни та можливість виконання функцій опікуна іншими особами.

Окрім того, як вбачається з доданого до матеріалів справи копії рішення Виноградівського районного суду від 12.10.2010р., яким вже визнано ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_1 недієздатним та призначено ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_3 (батька) його опікуном, проте заявником, в порушення вимог ЦПК України, у своїй заяві не ставить питання обґрунтованості щодо необхідності заміни раніше призначеного судом опікуна та законних підстав такої заміни, тобто відсутні докази на підтвердження існування підстав для необхідності призначення другого опікуна над недієздатною особою, а відтак, задоволення заяви може створити передумови для ухилення заявника від мобілізації на період воєнного стану, який є особою призовного віку відповідно до Закону «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

Крім того, у мотивувальній частині заяви від 27.10.2025р. заявником заявлено клопотання про необхідність у проведенні в даній справі психіатричної експертизи щодо «…встановлення стійкого психологічного розладу у ОСОБА_4 та його наслідків…», при тому, що у заяві зазначена вимога визнати ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатним.

Відтак, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.296,297 ЦПК України.

Частиною 9 ст.10 ЦПК України визначено, що якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Оскільки у главі 1 розділу VI «Окреме провадження» законодавцем не регламентовано залишення без руху заяви, що подана заявником в порядку окремого провадження, тому суддя, керуючись положеннями ч.9 ст.10 ЦПК України, вважає за доцільне застосувати положення ч.1 ст.185 ЦПК України, що регулюють подібні за змістом відносини (залишення позовної заяви без руху).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху та надати заявнику п`ятиденний строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Керуючись ч.9ст.10,ст.185,259,260,261,294,296,297,353ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа- Орган опіки та піклування виконавчого комітету Виноградівської міської ради про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки- - залишити без руху.

Надати заявнику п`ятиденний строк, з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Роз`яснити заявнику, що у випадку не усунення зазначених недоліків у встановлений строк, заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Копію ухвали направити заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А. А. Надопта