Справа № 308/4482/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 жовтня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі :

головуючого-судді Бедьо В.І.,

при секретарі - Малиновська І.Ю.,

за участі

представника заявника Шпуганич В.П.,

представника позивача Гумен Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород заяву представника заявника Шпуганич В.П., який діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом адвоката Гумен Наталії Василівни в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в особі уповноваженого представника Шпуганич В.П. звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 17.07.2025 року у справі за позовом адвоката Гумен Наталії Василівни в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю.

В обґрунтування вимог заяви вказує на те, що 17.07.2025 року Ужгородським міськрайонним судом було прийнято заочне рішення, яким встановлено факт проживання чоловіка та жінки, а саме ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та померлого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 однією сім`єю без реєстрації шлюбу з 22.07.2021 по вересень 2024 року.

Заява про перегляд заочного рішення мотивовано тим, що участь у розгляді справи відповідач не приймав, копії цивільного позову та додатків до нього не отримував, про час та місце судового розгляду справи повідомлений не був, у зв`язку з чим в судове засідання не з`явився, відзиву на позовну заяву не подав. Також позивач жодних повідомлень, листів чи інших документів, які б свідчили про належне інформування відповідача про подання позову, призначення судового засідання або ухвалене рішення, відповідач не отримував.

Зазначає, що відповідач не був належним чином повідомлений про розгляд справи у встановленому законом порядку, що позбавило його можливості реалізувати свої процесуальні права, зокрема право на подання відзиву на позовну заяву, участь у судових засіданнях та подання доказів на підтвердження своєї позиції.

Таким чином, відповідач фактично був позбавлений можливості захистити свої права та інтереси у даній справі, а його відсутність у судовому процесі спричинена не його волею, а неналежним повідомленням з боку суду чи іншого учасника справи.

Вказує, що Відповідач ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 доводиться померлому ОСОБА_4 батьком. Отже при вирішенні питання щодо встановлення факту проживання однією сім?єю з метою отримання компенсації внаслідок смерті при виконанні обов?язку під час дії правового режиму військового стану зачіпає його права та інтереси.

Суд задовольняючи позов здійснив оцінку доказів з порушенням норм процесуального права та правил оцінки доказів. Зокрема є помилковим висновок, що після розірвання шлюбу ОСОБА_4 продовжував проживати з позивачкою у квартирі.

Звергаючись з позовом позивачка не навела обґрунтувань чому саме до вересня 2024 р проживала коли син ОСОБА_5 загинув ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Відповідач вважає наведені у заяві обставини спільного проживання після розірвання шлюбу де з квітня 2022 року син перебував у складі Збройних Сил України не можуть вважатися підставо для встановлення факту оскільки вбачає недобросовісні дії позивачки з метою незаконного збагачення. Так відповідачка у підтвердження обставин надає довідку ОСББ Любачевського 43, яка не ґрунтується на реальних обставинах а орган ОСББ не вправі надавати таку довідку без попереднього обстеження умов проживання особи. Суд щодо обставини проживання однією сім?єю на свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Разом з тим суд не встановив період перебування сина ОСОБА_5 в ЗСУ а період коли він знаходився в Ужгороді і коли саме знаходився у квартирі по АДРЕСА_1 . Саме нез?ясування вказаних обставин доводи про проживання позивачки з сином робить надані нею докази недопустимими і такі не можуть бути підставою для задоволення позову.

Суд залучив до справи ІНФОРМАЦІЯ_1 при тому у позові не наведено обґрунтування чому саме до такого кола осіб заявляється позов.

Сторона відповідача не погоджується із вказаним заочним рішення суду, оскільки підставою для перегляду заочного рішення суду є, те що під час розгляду справи судом не було повно з`ясовано усіх фактичних обставин справи та не досліджено і не надано належної оцінки наявним в матеріалах справи доказам, а тому рішення суду є необґрунтованим та незаконним.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Звертає увагу що, суд ухвалив про заочний розгляд справи, не маючи в матеріалах справи доказів належного повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи, повторності неявки належним чином повідомленого відповідача. Зазначені обставини вказують на те, що сторона відповідача не була належним чином повідомлена судом про розгляд справи.

З посилання на викладене, представник відповідача просить суд: заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 липня 2025 року у справі № 308/4482/25 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту спільного проживання однією сім?єю - скасувати, а справу призначити до розгляду у загальному порядку.

Заява про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 12 серпня 2025 року подано до суду через канцелярію суду - 12.0084.2025 року та зареєстрована, згідно штампу суду 12.08.2025 року.

Суд, дослідивши матеріали заяви про перегляд заочного рішення, давши їм належну правову оцінку, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За приписами ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. В той же час учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 284 ЦПК України строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

ЦПК України встановлює особливий порядок оскарження заочного рішення відповідачем: відповідно до статті 284 ЦПК України заочне рішення може переглянути суд, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення можна подати протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не вручили у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд цього рішення, якщо подасть таку заяву протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суд може також поновити у разі пропуску з інших поважних причин.

Судом встановлено, що ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 27.05.2025 року до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судом встановлено, що ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 17.06.2025 року за клопотанням представника позивача витребувати від АТ КБ «ПРИВАТБАНК» відомості щодо відкриття ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , банківського рахунку в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» для отримання заробітної плати, надання ОСОБА_4 двох ідентичних банківських карток та відомості про рух коштів по вказаному банківському рахунку з часу відкриття рахунку по день смерті ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 ).

Судом встановлено, що як вбачається з матеріалів справи № 308/4482/25, Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився повторно, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином. Судова повістка надсилалась за місцем проживанням відоме суду, що підтверджується чеком АТ «Укрпошта» за № 880143608 (06.06.2025), № 316 (18.06.2025) в тому числі й шляхом повідомлення на офіційному веб сайті судової влади. Про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення справи до суду від нього не надходило, а тому суд вважає, що у відповідності до ч.1 ст. 280 ЦПК України, справу слід вирішити на підставі наявних у ній доказів та постановити заочне рішення.

Дані рекомендовані повідомлення надсилались за адресою реєстрації відповідача ОСОБА_1 (відомості про реєстрацію відповідача отримані судом з позовної заяви. Інформацією, щодо іншої адреси відповідача ОСОБА_1 суд не володів.

Суд враховує положення ст. 131 ЦПК України, згідно якої учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться.

Велика Палата Верховного Суду зазначає, що направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення «належним», оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б), у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 04 березня 2021 року у справа №910/6835/20).

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 18.03.2021 року у справі №911/3142/19, в якій Верховний Суд зазначає, що направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресує достатнім для того, щоб вважати повідомлення «належним», оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду.

Таким чином, відповідач ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання і мав об`єктивну можливість надіслати до суду відзив напозовну заяву.

Отже, на переконання суду, відсутні поважні причини щодо неявки ОСОБА_1 в судові засідання та не повідомлення про причини неявки, оскільки судові виклики надсилались за адресою місця проживання, зареєстрованої у встановленому законом порядку АДРЕСА_2 .

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони вживають заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже слід зробити висновок, що відповідачу ОСОБА_1 було відомо про існування судового провадження.

Згідно ч. 1 ст. 44ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Щодо другої складової: наявності доказів, на які відповідач посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд виходить з наступного.

Проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку що відповідач при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надав доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при винесенні спірного заочного рішення суду. Відповідач у заяві про перегляд заочного рішення також не посилавсь на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, а надає нормативне обгрунтування спірним правовідносинам.

Доводи відповідача не є підставою для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду.

Із заяви відповідача не вбачається одночасна наявність обставин, визначених ч. 1 ст. 288 ЦПК України, які є підставами для скасування заочного рішення суду.

Відповідачем до заяви про перегляд заочного рішення не надано доказів які мають істотне значення для правильного вирішення справи та які надавали б беззаперечні підстави для скасування заочного рішення.

Зважаючи на викладене суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, оскільки заявник не довів сукупності обставин, які відповідно до Закону є підставою для перегляду заочного рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 3ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення.

На підставі викладеного суд приходить до висновку, що заяву про перегляд заочного рішення суду слід залишити без задоволення.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 127, 258-260, 285, 287, 288 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника Шпуганич В.П., який діє в інтересах ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовною заявою адвоката Гумен Наталії Василівни в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю залишити без задоволення.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення можебути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст ухвали оголошено 24.10.2025 року о 08 год. 50 хв.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду Бедьо В.І.