Справа №359/5480/24
Провадження №2/359/387/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.10.2025 р. м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Чирки С.С.,

при секретарі судового засівання Кулик Т.В.,

за участю

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

В травні 2024 року ОСОБА_3 звернулася до Бориспільського міськрайонного суду з позовом до ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позов мотивований тим, що батько позивачки помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . ІНФОРМАЦІЯ_2 померла бабуся позивача (мати батька) ОСОБА_6 . Після смерті останньої відкрилась спадщина, яка склалась із земельної ділянки площею 0,0500 га. За час життя ОСОБА_6 заповіт не складала. Спадкодавцями першої черги є її дочки, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , за правом представлення передбаченим ст.. 1266 ЦК України після смерті батька ОСОБА_3 . На переконання позивача, до нотаріуса з заявою про відкриття та отримання спадщини після смерті баби діти не звертались, оскільки остання з дідом ще за час життя подарували все своє майно дочкам ОСОБА_4 та ОСОБА_7 . Про наявність спадкового майна ОСОБА_3 стало відомо 17 лютого 2024 року від її тітки ОСОБА_4 яка надіслала на її мобільний телефон повідомлення, що знайшла акт на право власності на земельну ділянку п`ять соток оформлені на бабусю ОСОБА_6 але спадщина не була оформлена. На час переписки по мобільному телефону позивач знаходилася за кордоном, а тому не могла звернутися до суду з відповідним позовом.

Приїхавши в Україну ОСОБА_3 з метою оформлення спадкових прав на частку спадкового майна 29 березня 2024 року звернулася до першої Бориспільської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_6 . В прийнятті вказаної заяви нотаріусом ОСОБА_3 , було відмовлено у зв`язку з тим, що вона пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті баби. Разом з цим ОСОБА_3 , було запропоновано звернутись до суду за встановленням додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14 червня 2024 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с.37).

26.06.2024 на адресу Бориспільського міськрайонного суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому останній просив у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

В обґрунтування зазначає, що відповідач визнає той факт, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла баба позивачки по батьковій лінії і мама відповідача ОСОБА_6 . Позивачка знала про смерть бабусі, що випливає зі змісту заявленого позову. Враховуючи дату смерті спадкодавці ІНФОРМАЦІЯ_3 , шестимісячний строк для прийняття спадщини передбачений ст..1270 ЦК України сплив 19.01.2020 року. Таким чином на думку представника позивачка безпідставно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини на 4 роки 2 місяці 10 днів.

25 листопада 2024 року ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області витребувано у першої Бориспільської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 .

28 січня 2025 року ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області витребувано у приватного нотаріуса бориспільського районного нотаріального округу Харитонюк Ю.К. копію спадкової справи, заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 .

09 липня 2025 року ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та наполягав на їх задоволенні.

Представник відповідача в судовому засіданні проти заявлених позовних вимог заперечив та просив в задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши та оцінивши доказу у справі, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_6 на праві власності належала земельна ділянка площею 0,0500 га., з кадастровим номером :08:006:0273, що вбачається із державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ №6574454 від 15 червня 2009 року (а.с.23-24).

Позивач ОСОБА_3 є онукою померлої ОСОБА_6 . Вказана обставина підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_1 (а.с.10), де батьком зазначений ОСОБА_8 , свідоцтвом про народження ОСОБА_8 серії НОМЕР_2 , де матір`ю зазначена ОСОБА_6 (а.с.8).

Батько позивача ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим виконавчим комітетом Великоолександрівської сільської ради Бориспільського району Київської області (а.с.12).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 , виданим виконавчим комітетом Великоолександрівської сільської ради Бориспільського району Київської області (а.с.6).

Приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Харитонюк Ю.К. на підставі заяви ОСОБА_4 , 08 травня 2024 року відкрито спадкову справу №6/2024 до майна померлої ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.110-132).

08 травня 2024 року ОСОБА_4 видано свідоцтво про право на спадщину на земельну ділянку площею 0,0500 га., з кадастровим номером :08:006:0273, що розташована за адресою Київська область, Бориспільський район, село Велика Олександрівка (а.с.131).

29 березня 2024 року Першою Бориспільською державною нотаріальною конторою ОСОБА_3 роз`яснено, що нею пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини та запропоновано звернутися до суду за встановлення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.14).

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропущення строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропущення строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача, щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 13 грудня 2018 року у справі № 703/1560/17 (провадження № 61-7643св18).

Як роз`яснено у пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Як роз`яснив Пленуму Верховного суду України в п.24 постанови №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За правилами ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В обґрунтування поважності причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_3 послалася на те, що вона не знала про існування спадкового майна та на той момент перебувала за кордоном, що унеможливило подання відповідної заяви до нотаріуса.

Зважаючи на вище вказане суд вважає, що не знання про існування спадкового майна не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини

Разом з цим, матеріали цивільної справи не містять жодних належних та допустимих доказів причин та строків перебування ОСОБА_3 за межами України і підстав не.

За таких обставин суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

Відповідно до ст. 141 ЦПК України витрати по справі відносяться за рахунок позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 76-82, 89, 141, 259, 263-265, 274-279 ЦПК України,ст. 1272 ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 23 жовтня 2025 року.

Суддя Чирка С.С.