Справа №:755/4713/22
Провадження №: 8/755/16/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" жовтня 2025 р. Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Коваленко І.В., перевіривши відповідність вимогам статті 426 ЦПК України заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами,-

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа №755/4713/22 (провадження №2/755/4125/22) за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Стиль Д» про поновлення на роботі.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 17.07.2024 року Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Стиль Д» про поновлення на роботі.

До суду через ситсему «Електронний суд» надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, в якій остання просить: відкрити провадження про перегляд судового рішення у справі №755/4713/22 за нововиявленими обставинами; скасувати рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 17.11.2022 року у справі №755/4713/22 та подальші постанови судів апеляційної і касаційної інстанцій; призначити новий розгляд справи №755/4713/22.

Дослідивши зміст поданої заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що заява підлягає залишенню без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 426 ЦПК України заяви про перегляд судових рішень суду за нововиявленими або виключними обставинами за формою і змістом повинні відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення заяв до суду першої інстанції.

Згідно з ч. 2 ст. 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Процедура перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами не є тотожною новому розгляду справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін. Суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин. Підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки її учасники не знали про цю обставину та, відповідно, не могли підтвердити її в суді. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами спрямований не на усунення судових помилок, а на перегляд судового рішення в уже розглянутій справі з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення такого рішення (постанова Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі № 19/028-10/13 (пункти 7.4-7.5)).

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи, які існували на час її розгляду, але не були й не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Питання про те, які обставини вважати істотними, є оціночним. Суд вирішує його в кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення так, що якби вказана обставина була відома особам, котрі беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 жовтня 2020 року в справі № 726/938/18).

Однією з обов`язкових вимог, що ставляться до змісту заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, є зазначення нововиявлених обставин, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення, дата їх відкриття або встановлення.

У заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами позивач ОСОБА_2 посилається не те, що у матеріалах справи міститься лише ксерокопія нібито витягу з ЄРДР, на підставі якого було оформлене її звільнення з роботи. Оригінал цього документа у справу не надавався, а сама ксерокопія є настільки неякісною, що не містить читабельних реквізитів. Додатково зазначала, що ксерокопія нібито витягу з ЄРДР має затертий номер кримінального провадження; містить чужі особисті дані; реквізити документа прочитати неможливо; оригіналу витягу немає. Саме на підставі цієї сумнівної ксерокопії її було звільнено з роботи. Вказує, що 11.08.2025 року вона звернулась через офіційний онлайн-сервіс Національної поліції України із заявою про вчинення кримінального правопорушення, в якій повідомила про встановлений нею факт підробки та подальшого використання підробленого витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР), поданого у межах розгляду справи № 755/4713/22. Однак уповноважені службові особи органу поліції не внесли відповідні відомості про злочин до ЄРДР та не надали їй офіційного витягу про їх внесення. У зв`язку з цим, 14.09.2025 року ОСОБА_2 подала до Дарницького районного суду м.Києва скаргу на бездіяльність уповноважених осіб поліції. Ухвалою слідчого судді від 19.09.2025 року вимоги за заявою ОСОБА_2 задоволено, суд зобов`язав уповноважених осіб Дарницького УП ГУНП у м. Києві внести відомості до ЄРДР за фактом підробки документа. 20.09.2025 ОСОБА_2 звернулася електронним листом до органу поліції, ще раз запитала про внесення даних за її заявою від 11.08.2025 та додала до листа ухвалу. Станом на 24.09.2025 року витяг їй не видано, разом із тим, наявність у справі підробленого витягу з ЄРДР є суттєвою нововиявленою обставиною, оскільки вона безпосередньо впливає на законність і обґрунтованість раніше прийнятого судового рішення. Виявлення цієї обставини підтверджує необхідність перегляду відповідних процесуальних дій та рішень у справі.

Враховуючи визначений у ч. 2 ст. 423 ЦПК України перелік підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, заявниця ОСОБА_2 не додала до заяви вирок або ухвалу про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, яким встановлено факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 424 ЦПК України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

Згідно з п.1 ч. 2 ст. 424 ЦПК України, з урахуванням приписів частини першої цієї статті заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подана з підстави, визначеної пунктом 1частини другої статті 423 цього Кодексу, не пізніше трьох років з дня набрання таким судовим рішенням законної сили.

Заява про перегляд судового рішення обґрунтована тим, що заявник дізнався про факт підробки та подальшого використання підробленого витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР), на підставі якого було оформлене її звільнення з роботи.

Однак зі змісту заяви та доданих до неї документів неможливо встановити дату, коли заявник вперше дізналась або повинна була дізнатися про факт підробки та подальшого використання підробленого витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР).

Тому заявниці необхідно зазначити дату, коли вона дізналася про факт підробки та подальшого використання підробленого витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) та чим це підтверджується.

Відповідно до п. 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» № 4 від 30.03.2013 року, визначений абзацом 1 частини першої статті 362 ЦПК місячний строк для подання заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, є процесуальним і може бути поновлений за загальними правилами, встановленими статтею 73 ЦПК.

При цьому строк обчислюється з дня встановлення обставин, які є підставою для перегляду судового рішення. Відповідно до частини другої статті 362 ЦПК днем відкриття нововиявлених обставин, передбачених пунктом 1 частини другої статті 361 ЦПК, є день, коли заявник дізнався або повинен був дізнатися про наявність вказаних обставин.

Якщо заяву подано після закінчення визначеного абзацом 1 частини першої статті 362 ЦПК України строку і відсутнє клопотання про його поновлення або в поновленні пропущеного строку для подання заяви буде відмовлено, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, яка може бути оскаржена.

Відповідно до ч.1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Тому заявниці у разі пропущення строку звернення до суду із заявою про перегляд рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами необхідно звернутися до суду з відповідним клопотанням із зазначенням поважності причин пропуску зазначеного строку.

Відповідно до 426 ЦПК України заяви про перегляд судових рішень суду за нововиявленими або виключними обставинами за формою і змістом повинні відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення заяв до суду першої інстанції.

Згідно ч.2 ст. 426 ЦПК України, у заяві зазначаються: 1) найменування суду, якому адресується заява; 2) ім`я (найменування) особи, яка подає заяву, місце її проживання чи місцезнаходження, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) інші учасники справи; 4) дата ухвалення і зміст судового рішення, про перегляд якого подано заяву; 5) нововиявлені або виключні обставини, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення, дата їх відкриття або встановлення; 6) посилання на докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин.

За правилами ч.3 ст. 426 ЦПК України, до заяви додаються:

1) копії заяви відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така заява подається в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання заяви в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу;

2) документ про сплату судового збору;

3) докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин;

4) документ, що підтверджує повноваження представника особи, яка подає заяву, - якщо заява підписана таким представником;

5) клопотання особи про витребування копії рішення міжнародної судової установи, юрисдикція якої визнана Україною, в органу, відповідального за координацію виконання рішень міжнародної судової установи, якщо її немає у розпорядженні особи, яка подала заяву, - у разі подання заяви про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої пунктом 2 частини третьої статті 423 цього Кодексу;

6) у разі пропуску строку на подання заяви - клопотання про його поновлення.

В даному випадку надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами надійшла до суду через систему «Електронний суд».

Отже, відповідно до пункту 1 частини третьої статті 426 ЦПК України, у разі подання заяви в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Частинами 5, 6 статті 43 ЦПК України передбачено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до частини 8 статті 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів (ч. 7 ст. 43 ЦПК України).

Вбачається, що такими доказами представник позивача вважає квитанцію АТ «Укрпошта» про відправлення рекомендованого листа за №478 ТОВ «СТИЛЬ Д» на адресу: 03124, Київ.

Абзацом 28 п. 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою КМУ №270 від 05.03.2009 визначено, що розрахунковий документ - це документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Пунктами 19, 59 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою КМ України від 5 березня 2009 року № 270 (далі - Правила) встановлено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою. Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Також пунктом 61 Правил визначено, що у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Основною метою використання опису вкладення є одержання відправником офіційних доказів направлення адресату конкретного переліку документів.

Листування з описом вкладення на відміну від інших відправлень (в тому числі рекомендованим листом) підтверджує вміст конверту, у якому направляється звернення, а тому заповнений у двох примірниках бланк опису вкладення є обов`язковим додатком.

Таким чином, належними доказами відправлення учасникам справи копії позовної заяви та доданих до неї документів, при зверненні до суду, є оригінали опису вкладення в поштовий конверт, в якому зазначений поіменний перелік документів, що надсилається адресату, та документу, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), які в сукупності підтверджують факт оплати відправником та надання відділенням зв`язку послуг з пересиланням листів з описів вкладення і перевірку працівником поштового зв`язку відповідності вкладення опису.

Подана через систему «Електронний суд» заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не містить доказів надсилання листом з описом вкладення відповідачу копій поданих до суду документів.

Через відсутність опису вкладення відправлень неможливо встановити, чи було взагалі відправлено вказані документи адресату та яку саме кореспонденцію йому було надіслано.

Такі висновки відповідають правовому висновку, сформованому у постанові Верховного Суду від 18.04.2019 року у справі № 914/1955/17, відповідно до якого саме опис вкладення є офіційним підтвердженням наявності у відправленні того пакету документів, який був надісланий відправником.

Окрім того, зазначена в квитанції АТ «Укрпошта» №478 неповна адреса місцезнаходження відповідача ТОВ «СТИЛЬ Д» - «03124, Київ» не може вважатись виконанням вимог ст.43 ЦПК України, ч.3 ст. 426 ЦПК України, оскільки згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, адресою місцезнаходження відповідача ТОВ «СТИЛЬ Д» є: 03680, м.Київ, пров.Радищева, буд.18.

Відповідно до ч. 3 ст. 427 ЦПК України, до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 426 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

За результатами вивчення заяви суддя дійшов висновку, що її подано без додержання вищенаведених вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 426, 427 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, - залишити без руху.

Надати заявниці строк для усунення недоліків не більше трьох днів з дня отримання заявницею ухвали суду.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків заяви, відповідно до ст.185 ЦПК України заява буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: