УХВАЛА

28 жовтня 2025 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Борєйко О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), Черкаської міської ради (18002, м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, буд. 36), треті особи, які не заявляють самостійних вимого щодо предмета спору: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ), Перша черкаська державна нотаріальна контора (18002, м. Черкаси, вул. Хрещатик, буд. 255), про визнання права власності на об`єкт нерухомого майна в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаною позовною заявою.

Під час вирішення питання щодо можливості відкриття провадження у цивільній справі встановлено, що позовна заява подана до суду без додержання вимог ст.175 та ст.177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Так, згідно п.15 та п.16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», Цивільним процесуальним кодексом України передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Позивачем не надано доказів вартості спірного майна та не визначено реальної ціни позову, в зв`язку з чим суд позбавлений можливості перевірити відповідність розміру сплаченого судового збору ціні позову і повноту сплати судового збору.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленому законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2025 року становить 3 028 гривень

У позовній заяві позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру.

Разом з тим до позовної заяви додано докази сплати судового збору за одну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч.5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч.ч.1,2 ст. 83 ЦПК України, сторони та інші учасники подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатись до суду в інтересах інших осіб, повинні подавати докази разом з поданням позовної заяви.

Разом з тим, в порушення вимог ч.2 ст. 83, ч.5 ст. 177 ЦПК України, позивачем до позовної заяви не надано доказів визначення ринкової вартості спірного житлового будинку.

Згідно ч. 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених статтями 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 07 жовтня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Черкаської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , Перша черкаська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на об`єкт нерухомого майна в порядку спадкування за законом, - залишено без руху; надано позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви.

У визначений ухвалою суду строк позивачем усунуто недоліки позовної заяви.

Позовна заява подана до суду з додержанням вимог статей 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення, відмови у відкритті провадження відсутні.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі.

Згідно ч.ч.1-3 ст.274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Враховуючи складність справи значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, кількість сторін у справі, розгляд справи необхідно здійснювати в порядку загального позовного провадження з повідомленням сторін.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 187, 260, 261, 274, 276, 277, 353 Цивільного процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

Відкрити провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Черкаської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , Перша черкаська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на об`єкт нерухомого майна в порядку спадкування за законом.

Розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження.

Підготовче судове засідання у справі призначити на 25 листопада 2025 року о 09 годині 00 хвилин, яке провести в залі судових засідань в приміщенні Соснівського районного суду м. Черкаси за адресою: м. Черкаси, вул. Гоголя, 316, другий поверх, кабінет №217.

В судове засідання викликати позивача, відповідачів та третіх осіб.

Направити позивачу копію ухвали про відкриття провадження у справі, а відповідачам та третім особам - копію ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та усіма доданими до неї документами.

Відповідно до ч.1 ст.278 ЦПК України, відповідачі мають право протягом п`ятнадцяти календарних днів з дня отримання ухвали, надіслати суду відзив на позовну заяву і всі письмові докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Згідно з ч. 3 ст. 278 ЦПК України, треті особи мають право подати пояснення щодо позову в строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, а щодо відзиву - протягом десяти днів з дня його отримання.

Згідно п.2 ч.5 ст.178 ЦПК України, до відзиву додаються документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

В разі ненадання відзиву у встановлений строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

В разі надання відповідачами відзиву, відповідно до ч.2 ст.278 ЦПК України, позивач має право надати відповідь на відзив у десятиденний строк з дня вручення йому відзиву на позовну заяву, а відповідачі, в разі надання позивачем відповіді на відзив, мають право подати заперечення на відповідь на відзив у десятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи в мережі «Інтернет» на офіційному веб - порталі «Судова влада України» за веб адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя О.М. Борєйко