Справа № 502/2093/25
У х в а л а

"22" жовтня 2025 р. Суддя Кілійського районного суду Одеської області Березніков О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Кілійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області про визнання права власності в порядку спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулися до суду із вказаною позовною заявою.

Вивчивши матеріали справи, суддя вважає, що позов необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Позивачем порушено ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а саме: не додано квитанції про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Так, відповідно до ч.7 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Згідно ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 1211,20 гривень.

Згідно п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», у разі об`єднання позовних вимог відповідно до статті 126 ЦПК, а також у випадках подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом (частина шоста статті 6 Закону № 3674-VI). Закон не містить заборони й можливості сплати усієї суми судового збору одним із кількох позивачів у справі; визначальним у такому разі є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У випадку якщо один із позивачів звільнений від сплати судового збору, загальна сума збору зменшується пропорційно до заявлених ним вимог.

Позивачкою ОСОБА_1 заявлено вимогу про визнання права власності на спадкове майно в розмірі 3/4, а позивачем ОСОБА_2 на 1/4 частку у спадковому майні, яке складається з 1/2 частини вкладів у відділенні №17 АТ «Імексбанк», що від загальної вартості вкладів - 75530,60 грн, складає загальну суму позову 37765,3 грн, і відповідно 28 323,98 грн (1/3) і 9 441,32 грн (1,4).

Один відсоток від вартості майна, на яке претендує кожен з позивачів складає менше ніж встановленого законом 0.4 розміру прожиткового мінімуму. Отже, при зверненні до суду із вказаним позовом, позивачі (кожен) мали б сплатити судовий збір в розмірі по 1211,20 грн.

Як слідує з положень п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» одним з позивачів може бути сплачена уся сума судового збору, однак в розмірі 2422,40 грн. (1211,20 грн + 1211,20 грн).

До позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору позивачами в розмірі 1211,20 гривень.

Таким чином, позивачам необхідно доплатити судовий збір в сумі 1211,20 грн, про що до суду надати відповідний платіжний документ або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України якщо заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи необхідність усунення зазначених в ухвалі недоліків, суд вважає необхідним залишити позов без руху, надавши позивачам строк для усунення цих недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Кілійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області про визнання права власності в порядку спадкування залишити без руху та надати позивачам строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

У випадку невиконання вимог ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута з додатками заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя О.В. Березніков