СВАЛЯВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 301/1900/25
Провадження № 2/306/1002/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 жовтня 2025 року м. Свалява

Свалявський районний суд Закарпатської області в особі:

головуючого - судді : Е.А. Вінер

з секретарем : О.А. Чубірка

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Сваляві цивільну справу за позовом адвоката Михалків Богдана Степановича ( адреса: 88015, м.Ужгород, вулиця Руська,23/15 Закарпатської області), який діє в інтересах ОСОБА_1 ( адреса: АДРЕСА_1 ) до Керецьківської сільської ради (адреса: с. Керецьки, вулиця Головна,52 Хустського району Закарпатської області) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В :

Адвокат позивача Михалків Б.С., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, в якому просить встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили. Зазначає в позові, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер рідний батько позивача по справі ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 у селі Березники, Свалявського району, який останні тридцять років проживав в селі Кияниці Сумського району, Сумської області. ІНФОРМАЦІЯ_4 помер його рідний брат, дядько позивача ОСОБА_2 . У ОСОБА_2 відсутні будь-які спадкоємці, крім рідного брата ОСОБА_1 , який теж помер, відповідно позивач, як рідний племінник спадкодавця є спадкоємцем у порядку представлення за покійним батьком. Позивач звернувся до приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу із заявою про відкриття спадщини, однак йому було відмовлено, оскільки пропустив строк для подачі заяви. Вважає, що строк прийняття спадщини був пропущений з поважних причин та просить суд визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Адвокат подав заяву про розгляд справи у його відсутності та відсутності позивача, позов проси задовольнити.

Керецьківська сільська рада просила розглянути справу у відсутності представника.

Суд приходить до наступних висновків.

Із матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 24.06.2025 року(а.с.10).

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 19.11.2015 року (а.с.11).

09.07.2025 року приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Закарпатської області Рацин В.Ф. листом № 98/01-16 відмовив позивачу у прийнятті заяви про прийняття спадщини у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини.

21.07.2025 року адвокат позивача звернувся до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Тобто із позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач звернувся майже через десять років після відкриття спадщини, оскільки ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть.

У відповідності до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1222 ч.1 ЦК Україн спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини , а також особи , які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. В силу ст.ст.1216-1218ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. В обох випадках спадкоємцями можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини, і, крім того, юридичні особи та інші учасники цивільних відносин.

Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Відповідно до ст. 1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування. Так, для прийняття спадщини спадкоємцем необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщин.

Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкодавця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи, спадкоємець не звертався до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна.

Таким чином, жодних доказів того, що в межах строку, наданого цивільним законом, позивач вчинив дії, які б свідчили про прийняття ним спадщини за законом, він не надав, що, виходячи зі змісту ч. 1 ст.1272 ЦК України слід вважати фактичним неприйняттям спадщини за законом.

Згідно ст.1270ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24постанови від30травня 2008року №7«Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 року № 6-1320цс17.

Тобто, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Обставини, на які посилається позивач, такими не є. Поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини позивачем та адвокатом не надано.

Об`єктивних, непереборних, істотних труднощів у позивача для звернення до будь-якої нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 не було. Окрім того, в позові зазначено визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 до нотаріальної контори після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Разом з тим, документа, який би свідчив, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 відсутній.

Враховуючи викладене, в задоволенні позову у визначенні додаткового строку на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 необхідно відмовити.

Керуючись ст. 6, 12, 141, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову адвоката Михалків Богдана Степановича ( адреса: 88015, м.Ужгород, вулиця Руська, 23/15 Закарпатської області), який діє в інтересах ОСОБА_1 ( адреса: АДРЕСА_1 ) до Керецьківської сільської ради (адреса: с. Керецьки, вулиця Головна,52 Хустського району Закарпатської області) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 до нотаріальної контори після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці з моменту набарання рішенням суду законної сили відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення складено 20 жовтня 2025 року.

Суддя Свалявського районного суду

Закарпатської області Е.А.Вінер