Єдиний унікальний номер 317/4774/25
Провадження номер 2/317/1889/2025
14 жовтня 2025 року м. Запоріжжя
Запорізький районний суд Запорізької області у складі:
головуючого судді Громової І.Б.,
при секретарі судового засідання Шевченко В.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Корсік Ярослав Ігорович, до Долинської сільської ради Запорізького району Запорізької області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,
У вересні 2025 року позивач ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Корсік Ярослав Ігорович, звернувся до суду з позовом до Долинської сільської ради Запорізького району Запорізької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Представник позивача зазначає, що ОСОБА_1 пропустив шестимісячний строк на прийняття спадщини, оскільки він не є спадкоємцем за законом, не був обізнаний про факт складання ОСОБА_2 заповіту на його ім`я та її смерть. Про факт смерті ОСОБА_2 позивач дізнався від її доньки ОСОБА_3 лише у червні 2025 року, яка також повідомила, що її мати залишила на ім`я ОСОБА_1 заповіт. До нотаріуса із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_1 звернувся у серпні 2025 року. У видачі свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_1 відмовлено у зв`язку з пропуском шестимісячного строку. У зв`язку з викладеним представник позивача просить суд визначити позивачу додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, відкритої після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Позивач та його представник до суду не з`явились, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені своєчасно та належним чином. Представник позивача надав до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача та його представника, без фіксування процесу технічними засобами. Проти винесення заочного рішення не заперечував.
Представник відповідача до суду не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся своєчасно та належним чином. Причини неявки суду не повідомив, заяв та клопотань, відзиву до суду не надавав.
На підставі наявних у справі доказів, суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
З урахуванням вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши обставини і перевіривши їх доказами, приходить до наступних висновків.
Відповідно до копії Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Службою цивільного стану муніципія Кишинів 23.03.2021, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що 23.03.2021 складено відповідний акт про смерть № 2151.
Вказана земельна ділянка належала ОСОБА_2 на підставі Державного акта на право приватної власності на землю серії І-ЗП № 030000, виданого на підставі рішення Долинської сільської ради від 25.03.1999 за № 12, акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 43 від 01.06.1999.
Згідно з відповіддю приватного нотаріусу Запорізького районного нотаріального округу Запорізької області Карташової Т.М. № 916/01-16 від 08.10.2025, після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , 11.08.2025 заведено спадкову справу № 158/2025 за заявою ОСОБА_1 від 11.08.2025, копію якої надано суду.
Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.09.2025 № 797/02-31 приватним нотаріусом Запорізького районного нотаріального округу Запорізької області Карташовою Т.М. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається після смерті особи.
Згідно зі ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно з ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк в шість місяців, який починається з моменту відкриття спадщини.
Згідно з ч. 2 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Як роз`яснює у п. 24 Пленум Верховного Суду України у своїй постанові № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність пропуску строку для прийняття спадщини.
Як встановлено судом, до дня подання ОСОБА_1 заяви до приватного нотаріуса, інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 до нотаріальної контори не зверталися, спадкова справа до 11.08.2025 не заводилася, повідомлення про наявність заповіту ОСОБА_1 не надсилалося та інформація про наявність такого заповіту у пресі не розміщувалась.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України).
Як неодноразово наголошував у своїх постановах Верховний Суд, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Такий висновок узгоджується із висновками, викладеними в постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 по справі № 6-496цс17 та постанові Верховного Суду від 12.09.2018 по справі № 484/3221/17.
У пункті 87 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2024 по справі № 686/5757/23 зазначено наступне: «Велика Палата Верховного Суду дійшла переконання про наявність підстав для відступу від загального правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 06.09.2017 у справі № 6-496цс17, про те, що «необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини», шляхом конкретизації, зазначивши таке:
- необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права;
- втім це стосується обставин, за яких заповіт є єдиною підставою спадкування і незнання про його існування не вимагає від спадкоємця вчинення дій щодо прийняття спадщини;
- спадкоємець за законом, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини у встановлений строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини;
- тож необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини винятково для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом (закликані до спадкування).
Таким чином, необізнаність спадкоємця, який не є спадкоємцем за законом, про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
Надаючи оцінку поважності пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини, суд враховує наступні обставини: ОСОБА_1 не є спадкоємцем за законом першої, другої чи будь-якої наступної черги; спадкоємці, які набули право на спадкування за законом відсутні; єдина підстава спадкування для ОСОБА_1 це заповіт померлої ОСОБА_2 ; про наявність заповіту ОСОБА_1 дізнався лише у червні-вересні 2025 року.
За даних обставин, враховуючи наявність у позивача поважної причини пропуску строку на прийняття спадщини, наявні підстави для задоволення позову у повному обсязі.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 182, 203, 1216-1218, 1220, 1222, 1274, 1270, 1272, 1297 ЦК України, ст.ст. 89, 247, 258-259, 263-265, 273, 280, 352, 354-355 ЦПК України, суд
Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 ) додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, відкритої після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , який обчислювати з дати набрання рішенням суду законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Б. Громова