Справа № 278/4619/24
03 липня 2025 року м. Житомир
Житомирський районний суду Житомирської області у складі головуючого судді Дубовік О. М., за участю секретаря судового засідання Вербовської Н. С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи, що втратила право на користування житловим приміщенням, -
Позивач звернувся до суду із позовною заявою, в якій зазначив, що є наймачем квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в якій зареєстрована відповідач, але фактично не проживає тривалий час. Визнання відповідача такою, що втратила право користування житловим приміщенням, необхідно позивачу для того, щоб реалізувати право на приватизацію вказаної квартири. У зв`язку із наведеним, позивач просить суд визнати відповідача такою, що втратила право користування згаданим житловим приміщенням.
Ухвалою суду від 10.02.2025 суддею Дубовік О.М. прийнято позовну заяву до свого провадження та призначено судове засідання в порядку спрощеного позовного провадження (а.с. 28).
20.02.2025 ухвалою суду задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів (а.с. 33).
У судове засідання представник позивача адвокат Лук`янчук Ю.В. не з`явився; надав заяву, в якій просив розгляд справи проводити у його відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечував (а.с. 43).
Відповідачка у судове засідання не з`явилась; про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином шляхом направлення судової повістки за останнім відомим зареєстрованим місцем її проживання.
Крім того, про час та місце розгляду справи відповідач повідомлявся в порядку ч. 11 ст. 128 ЦПК України шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Враховуючи, що відповідач про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, в установлений строк відзив на позов не подав, суд вважає за можливе на підставі ст. ст. 211, 280 ЦПК України провести розгляд справи за відсутності сторін за наявними в справі матеріалами та ухвалити заочне рішення.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є користувачем житла за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 9).
Згідно талону до ордера №000065 від 26.03.2003 року право на користування даним житловим приміщенням, окрім позивача, має також його дочка ОСОБА_3 (а.с.10).
Прізвище ОСОБА_4 змінено на ОСОБА_5 у зв`язку із укладенням шлюбу (а.с. 16).
Право власності на вказане житло за ОСОБА_2 відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно зареєстровано за ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у відповідних частках - по 31/200 (а.с. 56). Іншим власникам частка у вказаній квартирі не належить.
Довідкою Озерянського старостинського округу Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області №160 від 02.08.2024 року підтверджується, що відповідачка ОСОБА_2 не проживає за адресою: АДРЕСА_1 з 01.07.2019 року (а.с. 17).
На виконання вимог ухвали суду 05.03.2025 Головним центром обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України надано відомості щодо перетину державного кордону України відповідачкою ОСОБА_2 , із якої вбачається, що ОСОБА_2 07.07.2019 виїхала з території України у пункті пропуску Горностаївка (а.с. 40).
Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 21).
За вказаною адресою також зареєстрований і позивач (а.с. 5-7).
Згідно положень ч. 2 ст. 824 ЦК України та ст. ст. 103, 106 ЖК України у разі смерті наймача або вибуття його з житла наймачами можуть стати усі інші повнолітні особи, які постійно проживали з колишнім наймачем, або, за погодженням з наймодавцем, одна або кілька із цих осіб.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.
До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки.
Частинами 1, 2 ст. 71 ЖК України визначено, що при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім`ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом.
Згідно ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням внаслідок відсутності особи понад встановлених строків, здійснюється в судовому порядку (ст. 72 ЖК України).
Згідно п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 року №2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України», у справах у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування житловим приміщенням (ст. 71 ЖК України), необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк. Вичерпного переліку таких поважних причин житлове законодавство не встановлює, в зв`язку з чим вказане питання вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням конкретних обставин справи.
Якщо така особа була відсутня понад встановлені строки без поважних причин, то суд вправі визнати її такою, що втратила право на жилу площу. Наймачеві або членові його сім`ї, який був відсутній понад встановлений законом строк без поважних причин, суд вправі відмовити в позові про захист порушеного права (вселення, обмін, поділ жилого приміщення тощо).
Таким чином, суд вважає доведеним, що відповідачка не проживає за адресою свого місця реєстрації понад три роки.
З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що реєстрація відповідача, яка не пов`язана спільним побутом з позивачем, у належному останній на праві користування житловому приміщенні, має істотне значення, оскільки створює перешкоди позивачу у реалізації права на приватизацію квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Відтак, позов підлягає задоволенню у повному обсязі.
Позивачем та його законним представником не заявлено вимогу про стягнення судового збору, тому питання про розподіл судових витрат між сторонами судом не вирішувалось.
Керуючись ст. ст. 2, 4, 12, 13, 76-83, 89, 141, 280 ЦПК, ст. 391, ч. 2 ст. 406 ЦК України, ст. ст. 71, 72 Житлового кодексу, суд
УХВАЛИВ:
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи, що втратила право на користування житловим приміщенням задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості про учасників:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 .
Повне рішення складено та підписано 24.10.2025.
Суддя О. М. Дубовік