МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

14 жовтня 2025 року Справа №370/1382/23

Макарівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Косенко А.В.,

із секретарем судового засідання Зозулею Я.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в селищі Макарів Київської області клопотання представника позивача, адвоката Титикала Романа Сергійовича, про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом

Бишівської сільської ради до ОСОБА_1 про витребування майна із незаконного володіння,

в с т а н о в и в :

Заявник, адвокат Титикало Р.С., який діє в інтересах Бишівської сільської ради, звернувся до суду із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, вжиті ухвалою Макарівського районного суду Київської області від 16 червня 2023 року у вказаній справі, якою накладено арешт на земельну ділянку площею 0,0200 га (кадастровий номер: :01:031:0036), яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Мотивуючи тим, що рішенням Макарівського районного суду Київської області від 13 січня 2025 року задоволено позовні вимоги Бишівської сільської ради про витребування майна із незаконного володіння ОСОБА_1 , зокрема, витребувано земельну ділянку площею: 0,0200 га (кадастровий номер: :01:031:0036), яка знаходиться за адресою: Київська область, Макарівський район, село Бишів.

Зважаючи на викладене, просив скасувати заходи забезпечення позову, оскільки накладений арешт не дає можливості зареєструвати позивачу право власності територіальної громади на підставі прийнятого судом рішення, яке набрало законної сили.

Учасники справи у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду заяви повідомлялись належним чином, що не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно із ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши клопотання, дослідивши матеріали справи, суд керується наступним.

Ухвалою Макарівського районного суду Київської області від 16.06.2023 року (а.с.32-33) у справі за позовом Бишівської сільської ради до ОСОБА_1 про витребування майна із незаконного володіння, було вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку площею 0,0200 га (кадастровий номер: :01:031:0036), яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Макарівського районного суду Київської області у справі №370/1382/23 від 13.01.2025 року (а.с.175-183) позовні вимоги Бишівської сільської ради до ОСОБА_1 про витребування майна із незаконного володіння задоволено повністю. Витребувано із незаконного володіння ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_2 ) на користь Бишівської сільської ради () земельну ділянку площею: 0,0200 га (кадастровий номер: :01:031:0036), яка знаходиться за адресою: Київська область, Макарівський район, село Бишів; стягнуто з ОСОБА_1 на користь Бишівської сільської ради () сплачений судовий збір у розмірі 2684 грн. 00 коп. та судовий збір у розмірі 1342 грн. 00 коп., у зв`язку зі зверненням до суду із заявою про забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно вимог ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Вимогами ст. 158 ЦПК України передбачено, що за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму ВСУ від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою (див., серед інших джерел, рішення у справах «Іммобіліаре Саффі проти Італії» (Immobiliare Saffi v. Italy) [ВП], заява № 22774/93, п. 44, ECHR 1999-V, та «Вістіньш і Препьолкінс проти Латвії» () [ВП], заява № 71243/01, п. 93, від 25 жовтня 2012 року).

В рішенні від 22 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України» Суд наголосив на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції» та «Кушоглу проти Болгарії»).

Тобто, скасування заходів забезпечення позову судом, який їх застосував, можливе, якщо відпали підстави, з яким закон пов`язує можливість застосування таких заходів або змінилися обставини, що зумовили його застосування. Отже, скасування заходів забезпечення позову діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для скасування заходів забезпечення позову, суд враховує, що позов було повністю задоволено, в межах якого застосовувались заходи забезпечення позову, а отже необхідність у застосуванні заходу забезпечення позову відпала. Тому клопотання про скасування заходів забезпечення позову суд вважає обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 149-150, 158, 260-261, 353-355 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Клопотання представника позивача, адвоката Титикала Романа Сергійовича, про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом Бишівської сільської ради до ОСОБА_1 про витребування майна із незаконного володіння задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Макарівського районного суду Київської області від 16.06.2023 року у справі №370/1382/23, у вигляді накладення арешту на земельну ділянку площею 0,0200 га (кадастровий номер: :01:031:0036), яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, а у судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, чи розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в порядку і строки, передбачені статтями 353-355 ЦПК України безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя А.В. Косенко