Справа № 202/6823/25
Провадження № 2/202/3929/2025
РІШЕННЯ

Іменем України

20 жовтня 2025 року Індустріальний районний суд міста Дніпра

в складі: головуючої судді Слюсар Л.П.,

за участю секретаря Коваленко К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 в липні 2025 року засобами поштового зв`язку звернувся до Індустріального районного суду міста Дніпра із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що 21 грудня 2018 року Новогродівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області між ним та відповідачем зареєстровано шлюб, актовий запис № 79. Від цього шлюбу позивач та відповідач не мають неповнолітніх дітей. Позивач зазначив, що спільне життя з відповідачем не склалося. З 2022 року сторони фактично припинили шлюбні відносини, проживають окремо, а отже не ведуть спільного господарства та не мають спільного бюджету. Відповідач у 2022 році виїхала за кордон, після чого будь-який зв`язок з нею припинився. Відповідач не бажає спілкуватися з позивачем та продовжувати шлюбні відносити, що поступово призвело до втрати почуття любові та взаємоповаги один до одного. Надання строку на примирення не виправить стану шлюбних відносин у сім`ї, оскільки вказані вище обставини продовжуються вже протягом тривалого часу, а спроби примирення між позивачем та відповідачем не принесуть жодних результатів. Припинення шлюбних відносин є остаточним рішенням позивача, а тому подальше збереження шлюбу неможливе. Наведене зумовило позивача звернутись до суду з відповідною позовною заявою.

Розпорядженням голови Верховного Суду від 29.04.2022 року № 26/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Новогродівський міський суд Донецької області)» територіальна підсудність справ Новогродівського міського суду Донецької області визначена Індустріальному районному суду м.Дніпропетровська.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08 липня 2025 року, головуючим суддею у розгляді вказаної позовної заяви визначено суддю Слюсар Л.П., ухвалою якої від 09 липня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

17 липня 2025 року через систему «Електронний суд» на адресу суду від відповідача ОСОБА_2 в особі її представника, адвоката Реви С.Л., надійшов відзив на позовну заяву, яким просили надати сторонам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для примирення у справі про розірвання шлюбу тривалістю три місяці. Провадження у справі зупинити до закінчення строку для примирення, визначеного судом. В разі відмови в задоволенні клопотання про примирення зазначили що відповідачка після розірвання шлюбу бажає залишити прізвище « ОСОБА_3 ». При розподілі судового збору судові витрати покласти на позивача.

Серед іншого зазначили, що сторони від шлюбу дітей не мають. Проживали разом з дітьми від першого шлюбу відповідачки за адресою нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності. Мали спільний побут, бюджет, почуття любові та поваги, плани на майбутнє. Виховували дітей відповідачки від попереднього шлюбу.

В зв`язку з постійними обстрілами країни, подружжям за взаємною згодою було прийнято рішення про евакуацію відповідачки та її дітей з України за її межі. 04.03.2022 відповідач виїхала з країни.

Саме військовий стан став причиною перебування подружжя в інших країнах, а не небажання спільного проживання, як зазначено в позовній заяві.

Відповідач вважає, що не має підстав для розірвання шлюбу, які наведені в позовній заяві. Тим більше, не врегульовані майнові питання, які підлягають врегулюванню при розірванні шлюбу, зокрема, щодо спільно набутого майна.

Позивач ОСОБА_1 та його представник, адвокат Яланська Ю.П., у судове засідання не з`явилися, натомість представником позивача через систему «Електронний суд» подано заяву про розгляд справи без участі позивача та його представника. Позовні вимоги повністю підтримали та просили їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник, адвокат Рева С.Л., в судове засідання також не з`явилися, у раніше поданому відзиву на позовну заяву просили розгляд справи провести без участі відповідачки та її представника.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи судом встановлено, що 21 грудня 2018 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 ») уклали шлюб, який зареєстровано Новогродівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, про що складено відповідний актовий запис № 79 (а.с. 14).

Також, встановлено, що між сторонами припинені шлюбні стосунки, сторони не мають спільних дітей, проживають окремо та не ведуть спільного господарства, між ними примирення неможливе.

Питання про поділ спільного майна подружжя буде вирішуватися окремо.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги інші обставини життя подружжя.

Суд враховує, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, сторони не бажають поновлювати стосунки, будь-яких заходів до примирення не приймають, доказів протилежного не надано, збереження шлюбу суперечить інтересам сім`ї, а тому надання сторонам строку для примирення суд вважає недоцільним.

Причиною розпаду сім`ї є протилежні погляди на шлюб та сім`ю.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше сумісне проживання подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що має суттєве значення.

Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Враховуючи, що відповідачем ОСОБА_2 заявлено клопотання про залишення її прізвища після розірвання шлюбу без змін, суд вважає необхідним залишити його без змін.

Таким чином, суд вважає, що сімейно-шлюбні відносини припинені, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, тому суд дійшов висновку, що сім`я сторін розпалася остаточно та не може бути відновлена.

Керуючись ст. ст. 56, 105, 112, 113 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 12, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 »), зареєстрований 21 грудня 2018 року Новогродівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 79 розірвати.

Прізвище ОСОБА_2 після розірвання шлюбу залишити без змін.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений 20 жовтня 2025 року.

Суддя Л.П. Слюсар