Справа № 524/8524/25
Провадження № 2/524/4910/25
УХВАЛА

24 жовтня 2025 року

Автозаводський районний суд міста Кременчука у складі:

судді Ковальчук Т. М.,

за участю секретаря судового засідання Воблікової І. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кременчуці Полтавської області заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Полтаваенергозбут" про визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди,

УСТАНОВИВ:

У липні 2025 року ОСОБА_1 звернулася до Автозаводського районного суду міста Кременчука із зазначеною позовною заявою.

Ухвалою від 28 липня 2025 року суд залишив позовну заяву без руху, встановивши позивачу п`ятиденний строк з дня вручення ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

11 серпня 2025 року позивач звернулася до суду з заявою в порядку усунення недоліків.

Суддя Ковальчук Т. М. перебувала у відпустці з 11 серпня 2025 року по 12 вересня 2025 року.

Ухвалою від 18 вересня 2025 року суд відкрив провадження у справі та призначив підготовче засідання.

03 жовтня 2025 року відповідач надав суду відзив на позовну заяву та зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Полтаваенергозбут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Матеріали зустрічної позовної заяви містять докази їх направлення ОСОБА_1 , що підтверджується копіями опису вкладення у цінний лист та накладною № 191.

Окрім цього, 23 жовтня 2025 року представник відповідача ТОВ «Полтаваенергозбут» звернувся до суду з заявою про долучення до матеріалів справи доказів повторного направлення відзиву та зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 з описом вкладення у цінний лист та накладною № 932.

24 жовтня 2025 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про заміну складу суду у цій справі.

Заява про відвід мотивована наявністю у неї підозри щодо дій судді, зокрема, намагання шантажувати з метою залишення справи без розгляду і надання можливості відповідачу звернення із зустрічним позовом. Окрім цього, на думку ОСОБА_1 , суд зобов`язаний був після отримання зустрічної позовної заяви направити її позивачу, зокрема, зателефонувати їй та повідомити про надходження такої зустрічної позовної заяви. У заяві про відвід судді Павлик Н. Г. також посилається на те, що суд не планував проводити підготовче засідання і воно розпочалося тільки через те, що вона вимагала не порушувати її права.

Відповідно до частин першої-третьої статті 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Суд, дослідивши заяву ОСОБА_1 , дійшов таких висновків.

Так, відповідно до частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина четверта цієї статті).

Частиною третьою статті 39 ЦПК України передбачено, зокрема, що відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно з пунктом 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006 року суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Нижче наведені приклади таких випадків:

1. У судді склалося реальне упереджене ставлення до якоїсь зі сторін або судді з його власних джерел стали відомі певні докази чи факти стосовно справи, яка розглядається.

2. Раніше при розгляді цього самого предмета спору суддя виступав як адвокат чи долучався до справи як важливий свідок.

3. Суддя чи члени його родини матеріально зацікавлені в рішенні у відповідній справі.

Верховний Суд в ухвалі від 21 лютого 2022 року по справі № 910/17344/20 зазначив, що: «Вирішуючи питання про відвід судді (складу суду), необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника стосовно недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій). Суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді (суддів) під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді (суддів), які можна кваліфікувати як прояв упередженості, ставиться під сумнів його (їх) безсторонність. За висновком Європейського суду з прав людини у контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. Щодо об`єктивного критерію, то окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім у певній справі, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. Водночас, надаючи оцінку об`єктивності судді під час вчинення ним процесуальних дій, необхідно виходити з таких критеріїв: чи вільний суддя під час виконання ним своїх обов`язків від будь-яких заходів впливу; чи сприяє його поведінка у судовому процесі та за стінами суду підтримці і зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі; чи вчинялися суддею дії, які можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та приймати рішення у справах. При об`єктивному підході до встановлення наявності/відсутності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність, зважаючи на безпосередню поведінку судді».

У заяві Павлик Н. Г. посилається на наявність у неї підозри, однак її заява про відвід не містить жодних обґрунтованих підстав для сумнівів у об`єктивності та неупередженості головуючого судді Ковальчук Т. М.

Зокрема, у поданій заяві про відвід судді позивач посилається на те, що суд зобов`язаний повідомляти позивача про надходження зустрічної позовної заяви та направляти останньому повний пакет документів.

Однак, даний обов`язок відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України покладається на учасника справи (у даному випадку відповідача ТОВ «Полтаваенергозбут»), який його виконав та надав відповідні докази суду.

Так, відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи . Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

22 жовтня 2025 року відбулося підготовче засідання у цій справі. Засідання дійсно розпочалося на 20 хвилин пізніше, оскільки представник ТОВ «Полтаваенергозбут» не могла підключитися до відеоконференцзв`язку, внаслідок технічних проблем після нічних обстрілів об?єктів енергетики. У судовому засіданні, відповідаючи на запитання суду щодо наявності передбачених ЦПК України підстав для відводу складу суду, ОСОБА_1 повідомила, що має деякі підозри, але станом на час розгляду справи заявляти відвід складу суду наміру не має.

У судовому засіданні ОСОБА_1 повідомила, що вона не отримувала жодної кореспонденції від ТОВ «Полтаваенергозбут», отже, зі змістом зустрічної позовної заяви не ознайомлена. На що суд оголосив перерву та запропонував надати їй час для такого ознайомлення, зокрема, зобов?язався надати екземпляр надісланого ТОВ «Полтаваенергозбут» зустрічного позову у паперовому вигляді, а представник, у свою чергу, - надіслати їй повторно цей пакет документів. Однак, ОСОБА_1 відмовилася отримати зазначені матеріали.

Таким чином, наразі відсутні підстави вважати, що наявні будь-які обставини, які б викликали сумніви у неупередженості або об`єктивності судді Ковальчук Т. М.

Ураховуючи наведене, суд вважає заявлений ОСОБА_1 відвід судді необґрунтованим і вважає за необхідне передати справу № 524/8524/25 до канцелярії Автозаводського районного суду м. Кременчука для визначення судді, який буде вирішувати питання про відвід головуючого судді Ковальчук Т. М.

Керуючись статтями 36, 39, 40, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Визнати необґрунтованим заявлений ОСОБА_1 відвід головуючому судді.

Передати цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Полтаваенергозбут" про визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди до канцелярії Автозаводського районного суду м. Кременчука для визначення судді, який буде вирішувати питання про відвід головуючого судді Ковальчук Т. М.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Т. М. Ковальчук