У Х В А Л А

Іменем України

03 жовтня 2025 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Маслак В.П., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 11.03.2025р. у справі №296/10576/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання договору про визначення місця проживання, виховання та утримання дітей,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Корольовського районного суду м. Житомира Маслак В.П. перебуває цивільна справа № 296/10576/24.

Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 11.03.2025р. позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення місця проживання дитини ОСОБА_4 з батьком залишено без розгляду.

На адресу Корольовського районного суду м. Житомира від 01.10.2025р. надійшла заява від представника позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 11.03.2025р., а саме шляхом викладення першого абзацу резолютивної частини у редакції: «Позовну вимогу ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення місця проживання дитини, ОСОБА_4 , з батьком - залишити без розгляду.».

Відповідно до статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені у судовому рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що поставляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру описки та очевидні арифметичні помилки. Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) орфографічна, граматична, пунктуаційна помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Такі помилки зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Як правило, описка як мовна помилка не спотворює тексту судового рішення та не призводить до його неправильного сприймання (помилкове розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів тощо).

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі №300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності».

Судом встановлено, що ухвалою суду від 11.03.2025р. постановлено: «Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення місця проживання дитини ОСОБА_4 з батьком - залишити без розгляду» (перший абзац резолютивної частини).

В обґрунтування заяви представник позивача вказала, що при підготовці тексту ухвали від 11.03.2025 року у резолютивній частині помилково вказано про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення місця проживання дитини, ОСОБА_4 , в той час, коли мало б бути вказано про залишення без розгляду позовної вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення місця проживання дитини, ОСОБА_4 .

Разом з тим, відповідно до змісту мотивувальної частини зазначеної ухвали судом доступно зроблено висновок, про залишення без розгляду позовної заяви в частині заявлених вимог про визначення місця проживання сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з позивачем.

Враховуючи вищезазначене, запропонований заявником варіант трактування резолютивної частини, окреслене ним як описку є неприйнятним, позаяк у розумінні ст. 269 ЦПК України викладення в іншій редакції вказаного речення не є виправленням описки.

З огляду на зазначене суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви представника позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 11.03.2025р.

Керуючись ст.269 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 11.03.2025р. у справі №296/10576/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання договору про визначення місця проживання, виховання та утримання дітей - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя В. П. Маслак