Справа №534/2767/25
Провадження №2-з/534/16/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2025 року м. Горішні Плавні

Суддя Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області Малюк Марина Вікторівна, розглянула заяву законного представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову до подачі позовної заяви. Суд

в с т а н о в и в:

1. Законний представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 (далі також заявник, ОСОБА_2 ), звернулася до суду із зазначеною заявою, в якій просить:

- застосувати заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:020).

2. В обґрунтування заяви зазначала, що як законний представник малолітнього спадкоємця ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має намір звернутися до Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області з позовом в інтересах своєї дитини, до ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири від 07.05.2012 (серія та номер бланку: ВРР №281448), зареєстрованого в реєстрі за №2615, посвідченого нібито приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кударенко В.М., за яким з власності спадкодавця ОСОБА_4 неправомірно вибуло спадкове майно - квартира за адресою: АДРЕСА_1 .

3. Стосовно необхідності забезпечення позову вказала таке. Під час перебування в шлюбі із ОСОБА_4 за договором купівлі-продажу від 14.07.2004 подружжям у спільну сумісну власність було придбано зазначену квартиру. Шлюб між заявницею та ОСОБА_4 розірвано в судовому порядку, на підставі рішення суду від 02.04.2018. Проведено поділ спільного майна, ухвалою Комсомольського міського суду Полтавської області від 31.01.2019 у справі №534/1248/17 затверджено мирову угоду. Згідно із застосованим співвласниками способом поділу, вирішено цю квартиру визнати особистою власністю ОСОБА_4 . ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить означена квартира. Спадкоємцем за законом першої черги померлого є його малолітній син, ОСОБА_1 , інтереси якого представляє заявниця, як законний представник малолітньої особи. Після відкриття спадщини дізналася, що 01.10.2025 спірна квартира перереєстрована на ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу 2012 року. Зазначає, що наявні ознаки недійсності договору купівлі-продажу квартири від 07.05.2012, оскільки спадкоємець за життя не укладав спірного договору у звязку із відсутністю для цього правових умов. Так, станом на зазначену в договорі дату укладення квартира перебувала в спільній сумісній власності подружжя, проте заявниця згоди на її відчуження не надавала. Згодом, у порядку поділу майна визнано особистою власністю спадкодавця на підставі мирової угоди, затвердженої судовим рішенням від 31.01.2019. Вважає, що спірним договором (договір купівлі-продажу від 07.05.2012) порушується право на спадкування особи, інтереси якої вона представляє. Зазначає, що реєстрацію права власності за ОСОБА_3 , зазначеним набувачем за договором, про визнання недійсним якого буде подано позов, проведено після смерті спадкодавця, що створює реальний ризик втрати спірного нерухомого майна, позбавивлення тим самим дитини-спадкоємця спадщини у вигляді спірної квартири.

4. За цих обставин вважає, що може відбутися подальше відчуження спадкового майна, що може унеможливити виконання рішення суду в майбутньому. Це є підставою забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру.

5. Заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті (частина 1 статті 153 ЦПК України).

6. Суд розглянув заяву про забезпечення позову, дійшов висновків про наявність правових підстав її задоволення.

7. Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

8. Частиною 1 статті 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

9. Відповідно до частини 1 статті 149 ЦПК України, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову.

10. Відповідно до частини 2 статті 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

11. У пункті 1 частини 1 ст. 150 ЦПК України зазначено, що позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві й перебувають у нього чи в інших осіб.

12. Частиною 1 статті 151 ЦПК України визначено, що у заяві про забезпечення позову повинні міститися: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціна позову, про забезпечення якого просить заявник; пропозиція заявника щодо зустрічного забезпечення; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

13. Відповідно до п.п. 4, 5, 6Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

14. Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача для того, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

15. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина 3 статті 150 ЦПК України).

16. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 вказано, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

17. Суд зазначає, що предметом майбутнього позову є визнання недійсним правочину з відчуження квартири за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:020).

18. Законний представник в інтересах своєї дитини має намір є у встановлений законом строк звернутися до суду з позовом до особи, яка зазначена набувачем спірної квартири та за якою зареєстроване право власності, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири від 07.05.2012, посвідченого нібито приватним нотаріусом м. Києва Кударенко В.М., за яким з власності спадкодавця ОСОБА_4 вибуло майно, що входитиме до спадкової маси померлого .

19. Як убачається з поданих матеріалів, ОСОБА_4 на праві особистої власності належала квартира за адресою: АДРЕСА_1 , право на яку набуте в порядку поділу майна на підставі мирової угоди, затвердженої судови рішенням від 31.01.2019. Після його смерті проведена реєстрація права власності на спірну квартиру за іншою особою на підставі спірного договору купівлі-продажувід 07.05.2012, що створює реальний ризик подальшого її відчуженя та, відповідно, унеможливить виконання судового рішення, у разі задоволення позову (див пункт 3 цієї постанови).

20. Обставини, зазначені в пункті 19 цієї ухвали, у розумінні статті 149 ЦПК України є підставою для забезпечення позову.

21. Застосування заходу забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно в даному випадку є адекватним та ефективним заходом забезпечення позову.

22. Зважаючи на це, ураховуючи наявність спору щодо законності набуття особою, ОСОБА_3 , зазначеною набувачем за договором, про визнання недійсним якого законний представник в інтересах малолітнього має намір подати позов, що вид забезпечення позову є співмірним позовним вимогам, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, яка є об`єктом спірного договору.

23. Відповідно до частини 1 статті 157 ЦПК України, ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

24. Керуючись ст ст. 149-150,258-261 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

1. Заяву законного представника ОСОБА_2 , яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_1 , про забезпечення позову до подачі позовної заяви, задовольнити.

2. Вжити заходи забезпеченн позову шляхом накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 020).

Стягувач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , в особі законного представника, ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Боржник: ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

3. Обов`язок пред`явлення цієї ухвали до виконання щодо забезпечення позову покласти на законного представника ОСОБА_2 , яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_1 , або іншого представника (адвоката) за довіреністю (ордером).

4. Учасник справи може подати суду вмотивоване клопотання про скасування заходу забезпечення позову.

5. Строк пред`явлення ухвали про забезпечення позову до виконання, три роки.

6. Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню.

7. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

8. Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду у п`ятнадцятиденний строк з моменту її підписання.

9. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Суддя Марина МАЛЮК