Справа № 953/7180/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" жовтня 2025 р. м.Харків

Суддя Київського районного суду м. Харкова Кіндер В.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування та поворот виконання судового наказу, виданого Київським районним судом м. Харкова по справі №953/7080/22 від 05.01.2023 року за заявою Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію,-

встановив:

21.10.2025 Київським районним судом міста Харкова виданий судовий наказ за заявою приватного акціонерного товариства «ХАРКІВЕНЕРГОЗБУТ» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію за період з 31 жовтня 2019 року по 30 квітня 2022 року у розмірі 9 739 гривень 98 копійок, а також судового збору у сумі 248,10 грн.

13.10.2025 року боржник ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою, в якій просить скасувати вищевказаний судовий наказ. В обґрунтування зазначила, що вона не є власником особового рахунку, за яким виникла заборгованість. Особовий рахунок відкритий на ім`я ОСОБА_2 , яка на даний момент не проживає за адресою виникнення заборгованості. Враховуючи вищевикладене, вважає, що представники ПрАТ «Харківенергозбут» не мали фактичного доступу для зняття показань з лічильників електричної енергії, розташованих у квартирі. Зазначила, що жодних договорів з ПрАТ «Харківобленерго» про постачання електричної енергії за адресою АДРЕСА_1 , не укладала. Крім того, посилала на те, що наданий стягувачем розрахунок заборгованості сформований за адресою по АДРЕСА_2 .

Крім того, ОСОБА_1 просила здійснити поворот виконання судового наказу. Вказала, що Постановою про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника від 05.03.2024, виданою старшим державним виконавцем Київського ВДВС у м. Харкові СМУ МЮ Лаптіковою Д.В. було накладено арешт на її банківську картку, а з урахуванням того, що вона клопотає про скасування судового наказу, на підставі якого було відкрито виконавче провадження, просить здійснити поворот виконання судового наказу.

Крім того, ОСОБА_1 також просила поновити строк на подання заяви про скасування судового наказу оскільки про існування вищевказаного судового наказу заявник дізналась лише після накладення державним виконавцем арешту на її банківські рахунки. Судовий наказ, який боржник просить суд скасувати, не було вручено останній в порядку, визначеному законом.

Суд, дослідивши матеріали справи, заяву про скасування судового наказу, дійшов наступних висновків.

У суду відсутні докази вручення ОСОБА_1 копії судового наказу. Як зазначила боржник, про існування судового наказу їй стало відомо після накладення державним виконавцем арешту на її банківські рахунки.

Відповідно до ч.1ст.170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першоїстатті 161 цього Кодексу.

Частиною другою статті 171 ЦПК України передбачено, що заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Статтею 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними. Заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, без повідомлення учасників справи. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Суд, дослідивши матеріали заяви про скасування судового наказу та заяву про поновлення пропущеного строку на подання заяви про скасування судового наказу, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення заяви про поновлення строку для звернення до суду з заявою про скасування судового наказу, оскільки у суду відсутні докази отримання боржником надісланого їй судом поштою судового наказу.

Відповідно до ч. 3 ст.171ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Суд вважає, що з доводів боржника ОСОБА_1 , викладених у заяві про скасування судового наказу, вбачається, що між сторонами наявний спір про право, який підлягає розгляду в порядку позовного провадження, отже, строк для подання заяви про скасування судового наказу підлягає поновленню, а судовий наказ про стягнення заборгованості підлягає скасуванню, що в свою чергу дасть можливість боржнику реалізувати свої права на судовий розгляд як відповідача в позовному провадженні.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним скасувати судовий наказ Київського районного суду м. Харкова від 05.01.2023 по справі №953/7180/22, провадження №2-н/953/13/23.

В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.

Згідно ст.444 ЦПК України, суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: закриває провадження у справі; залишає позов без розгляду; відмовляє в позові повністю; задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо під час нового розгляду справи він: закриває провадження у справі; залишає позов без розгляду; відмовляє в позові повністю; або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він: закриває провадження у справі; залишає позов без розгляду; відмовляє в позові повністю; задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Якщо скасовано рішення третейського суду, боржникові повертається все те, що з нього стягнуто на користь стягувача за вказаним рішенням.

Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони. До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.

Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи.

За своєю суттю поворот виконання рішення - це процесуальна гарантія захисту майнових прав учасників справи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням (постанова Великої палати Верховного Суду 04.09.2019 року у справі №569/15646/16-ц).

Судом встановлено, що на виконання судового наказу з боржника ОСОБА_1 на користь стягувача ПрАТ «Харківенергозбут» стягнуто заборгованість за спожиту електричну енергію, що підтверджується копією постанови про закінчення виконавчого провадження виданої старшим державним виконавцем Київського ВДВС у місті Харкові СМУ МЮ Лаптіковою Д.В. від 07.10.2024 відповідно до якої з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Харківенергозбут» стягнуто борг, залишок нестягненої суми за виконавчим документом 0 грн, сума стягнутого виконавчого збору 998,8 грн.

Враховуючи, що суд дійшов висновку про необхідність скасування виданого судового наказу, у суду наявні підстави для стягнення з ПрАТ «Харківенергозбут» на користь боржника ОСОБА_1 грошових коштів в загальному розмірі 9988,08 грн, що складається з: суми заборгованості в розмірі 9739 грн. 98 коп., а також 248 грн. 10 коп судового збору, в порядку повороту виконання судового наказу.

Постановою про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника від 05.03.2025 державний виконавець постановив стягнути з ОСОБА_1 998,80 грн виконавчого збору на 300,00 грн.витрат виконавчого провадження.

Відповідно до постанови по закінчення виконавчого провадження від 07.10.2024 сума стягнутого виконавчого збору/сума стягенної винагороди приватного виконавця 998,8 грн.

Поворот виконання рішення суду, як спосіб захисту майнових прав боржника (відповідача), передбачає повернення йому стягувачем (позивачем) лише тих грошових коштів, які були ним безпосередньо одержані за скасованим в подальшому рішенням суду.

Стягнуті в процесі виконання рішення суду витрати виконавчого провадження не є грошовими коштами, які були стягнуті з боржника за рішенням суду, а є коштами виконавчого провадження, які не підлягають поверненню в порядку повороту виконання рішення суду.

За змістом ч.2ст.42 Закону України «Про виконавче провадження» витрати органів державної виконавчої служби, пов`язані з організацією та проведенням виконавчих дій щодо забезпечення примусового виконання рішень, є витратами виконавчого провадження.

За змістом частини другої статті 74 Закону України «Про виконавче провадження» рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання рішень інших органів (посадових осіб), у тому числі постанов державного виконавця про стягнення виконавчого збору, постанов приватного виконавця про стягнення основної винагороди, витрат виконавчого провадження та штрафів, можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до відповідного адміністративного суду в порядку, передбаченому законом.

Відтак, у задоволенні вимог заяви в частині повернення ОСОБА_1 грошової суми в розмірі 998,80 грн виконавчого збору, та 300,00 грн витрат виконавчого провадження, в порядку виконання судового наказу, слід відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_1 право оскаржити дії державного виконавця у передбаченому законом порядку.

Керуючись ст. 171 ЦПК України, суддя -

постановив:

Поновити ОСОБА_1 строк на звернення до суду із заявою про скасування судового наказу №953/7180/22, виданого Київським районним судом м. Харкова 05.01.2023 про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію.

Скасувати судовий наказ №953/7180/22, н/п 2-н/953/13/23, виданий Київським районним судом м. Харкова 05.01.2023 про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію за період з 31 жовтня 2019 року по 30 квітня 2022 року у розмірі 9 739 гривень 98 копійок, а також судового збору у сумі 248,10 грн.

Допустити поворот виконання судового наказу №953/7180/22, н/п 2-н/953/13/23, виданий Київським районним судом м. Харкова 05.01.2023.

В порядку повороту виконання судового наказу №953/7180/22, н/п 2-н/953/13/23, року стягнути із Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» (, адреса: Україна, 61057, Харківська обл., місто Харків, вул. Гоголя, будинок 10) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) грошові кошти в розмірі 9988 грн. 08 коп.

Роз`яснити заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду з тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала в частині повороту виконання рішення суду може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (ч. 2 ст. 261 ЦПК України).

Суддя В.А. Кіндер