Провадження № 2-з/524/36/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2025 року

Автозаводський районний суд міста Кременчука у складі:

головуючого судді Ковальчук Т. М.,

за участю секретаря судового засідання Воблікової І. О.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

УСТАНОВИВ:

У жовтні 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Огриза Г. Р., звернулася до Автозаводського районного суду міста Кременчука з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ТОВ «Житлорембудсервіс» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

21 жовтня 2025 року позивач подала заяву про забезпечення позову, у якій просить заборонити відповідачам відчужувати квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та на праві спільної часткової власності належить ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

В обґрунтування заяви послалася на те, що відповідачі (власники квартири) відмовляються відшкодовувати завдану матеріальну та моральну шкоду, спричинену залиттям її квартири. Також зазначила про наявність інформації щодо активних дій відповідачів щодо продажу квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , у зв`язку з чим є підстави вважати, що ця квартира може бути відчужена на користь третіх осіб, тому невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду у разі задоволення її позову.

При цьому представник позивача до заяви додала фотокопії з сайту оголошень щодо продажу зазначеної квартири станом на 06 жовтня 2025 року, а також повідомила про проведення відповідачами (власникам квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ) демонстрації їх квартири потенційним покупцям.

Відповідно до частини першої статті 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті. Судовий розгляд заяви про забезпечення позову проведено у відсутність сторін та їх представників без їх виклику.

Дослідивши матеріали заяви про забезпечення позову, суд дійшов таких висновків.

Так, відповідно до частин першої, другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Вимоги про забезпечення позову заявник обґрунтовує тим, що у провадженні суду знаходиться справа за її позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ТОВ «Житлорембудсервіс» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

У зв`язку з тим, що відповідачі вчиняють активні дії щодо продажу належної їм квартири, виникла потреба у забезпеченні вказаного позову шляхом накладення заборони щодо її відчуження.

За правилами пунктів 1, 2 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до висновків, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 рудні 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Під забезпеченням позову слід розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18.

За висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 15 вересня 2020 року у справі №753/22860/17 умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання.

Верховний Суд у постановах від 31 липня 2024 року у справі № 623/2015/21, від 29 липня 2024 року у справі № 761/80/23, від 15 липня 2024 року у справі №361/5905/23 та інших виснував, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу. Підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності від конкретного випадку. Під час вжиття заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 21 лютого 2024 року у справі № 201/9686/23.

Оскільки між сторонами виник спір щодо відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири; заява про забезпечення позову обґрунтована тим, що наявна інформація щодо активних дій відповідачів щодо продажу квартири, у зв`язку з чим невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позову; вид забезпечення позову, який просить застосувати позивач, є адекватним та відповідає заявленим позовним вимогам; вжиття заходів у цьому випадку є співмірним із предметом позову; невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду про задоволення позову; ураховуючи, що обраний спосіб захисту у вигляді заборони відповідачам відчужувати квартиру відповідає вимогам розумності, обґрунтованості вимог заявника і спроможний забезпечити фактичне виконання судового рішення у разі його задоволення, суд вбачає наявність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову, які просить застосувати заявник, а саме заборона відповідачам відчужувати квартиру до вирішення спору по суті, на думку суду, не призведуть до невиправданого обмеження майнових прав відповідачів, оскільки це не позбавить їх можливості володіти та користуватися квартирою, а слугуватимуть лише заходом запобігання можливих порушень прав позивача та тимчасово обмежить їх право розпоряджатися відповідною часткою квартири.

Відповідно до частини восьмої статті 153 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

За правилами частин першої третьої статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зі змісту заяви про забезпечення позову ОСОБА_1 та матеріалів справи не вбачається наведених у цій статті обставин для обов`язкового застосування зустрічного забезпечення.

За наведених обставин, необхідності вжиття заходів зустрічного забезпечення суд не вбачає.

Ураховуючи предмет позовних вимог, наведені позивачем доводи та надані документи, які підтверджують наявність спору, реальну імовірність відчуження майна, суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову є обґрунтованою, а забезпечення позову буде співмірним із заявленими позивачем позовними вимогами.

Водночас відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 07 жовтня 2025 року № 446681557 власниками квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , є ОСОБА_2 (1/4), ОСОБА_3 (1/4), ОСОБА_4 (1/4), а також ОСОБА_5 (1/4).

Ураховуючи наведене, суд вбачає наявність підстав для задоволення заяви в частині встановлення заборони лише в межах належних відповідачам ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 часток.

Керуючись статтями 149, 150-153 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву про забезпечення позову ОСОБА_1 задовольнити частково.

Накласти обтяження на частки ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у квартирі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , у вигляді заборони їх відчуження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу про забезпечення позову може бути оскаржено. Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Стягувач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Боржник: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП не відомий, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Боржник: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП не відомий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Боржник: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП не відомий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя Т. М. Ковальчук