Провадження №: 2-п/755/109/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" жовтня 2025 р. місто Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Коваленко І.В.,

за участі секретаря судового засідання - Грищенко С.В.,

учасник справи:

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянувши в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, заяву відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, ухваленого 09 грудня 2024 року Дніпровським районним судом міста Києва в межах розгляду цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в :

09 грудня 2024 року Дніпровським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення про задоволення позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Присуджено до стягнення солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» заборгованість за послуги з централізованого опалення/постачання теплової енергії та постачання гарячої води у розмірі 62 402,31 грн. (шістдесят дві тисячі сто чотириста дві гривні тридцять одна копійка) грн., інфляційну складову боргу у розмірі 3 463,38 грн (три тисячі чотириста шістдесят три гривні тридцять вісім копійок), 3 % річних у розмірі 793,90 грн (сімсот дев`яносто три гривні дев`яносто копійки), що разом становить 66 659,59 грн (шістдесят шість тисяч шістсот п`ятдесят дев`ять) гривень 59 копійок. Стягнуто з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» судові витрати по сплаті судового збору в рівних частках в розмірі 1 009,33 грн., з кожного відповідача.

08 серпня 2025 року відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 подали заяву про перегляд заочного рішення, ухваленого 09 грудня 2024 року Дніпровського районного суду м. Києва. Заява обґрунтована тим, що найбільш вагомою та безумовною підставою для скасування заочного рішення є допущене судом першої інстанції грубе порушення норм процесуального права, а саме - розгляд справи за відсутності належного повідомлення одного з відповідачів. Внаслідок неналежного повідомлення та неучасті в судовому засіданні відповідачі були позбавлені фундаментальних процесуальних прав: права подати відзив, надати докази, заявити клопотання та заперечувати проти необґрунтованих вимог позивача. Це призвело до того, що суд розглянув справу однобічно, спираючись виключно на доводи позивача, які є суперечливими, неповними та в частині - незаконними. Докази, які ми маємо намір надати, мають істотне значення для справи і кардинально змінюють її суть. Позивач заявив до стягнення основний борг у розмірі 62 402,31 гривні. Ця сума є вкрай завищеною та не підтверджується належними доказами. Натомість, наявний об`єктивний доказ, який кардинально спростовує розмір боргу. Згідно з довідкою про нарахування та сплату по особовому рахунку, виданою Керуючою компанією, що обслуговує будинок, станом на кінець лютого 2024 року заборгованість відповідачів становила лише 3 491,98 гривню. Така колосальна розбіжність у сумах (майже у 18 разів) свідчить про наявність глибокого спору щодо розрахунків. Наданий позивачем до суду розрахунок є непрозорим та неперевірюваним: у ньому відсутні ключові дані, такі як застосовані тарифи у кожному розрахунковому періоді та обсяги спожитих послуг. Це робить неможливою будь-яку перевірку правильності нарахувань. На думку відповідачів суд був зобов`язаний застосувати норми Постанови КМУ № 206 за власною ініціативою, оскільки вона є чинним нормативно-правовим актом прямої дії. Ігнорування судом цього мораторію є очевидною судовою помилкою та безумовною підставою для скасування рішення в цій частині. Через відсутність відповідачів у судовому засіданні вони були фізично позбавлені можливості зробити заяву про застосування строків позовної давності.

09.10.2025 року (вх.№60909) від представника ТОВ «Євро-Реконструкція» на адресу суду надійшли заперечення на заяву про перегляд заочного рішення та зазначає наступне. Позивач вважає, що Дніпровським районним судом м. Києва були прийняті всі належні й можливі заходи з повідомлення відповідачів про наявність на розгляді судової справи про стягнення заборгованості за комунальні послуги. Суд відправив судові документи Відповідачам на відому йому офіційну адресу місця реєстрації та проживання. Суд не повинен розшукувати осіб і виявляти їх можливе фактичне знаходження в іншому місці. Враховуючи події, що відбуваються в Україні, на сьогодні взагалі численна кількість споживачів комунальних послуг фактично знаходиться не за місцем своєї реєстрації, а за кордоном. Але цей факт не дає привілеїв таким споживачам не сплачувати за комунальні послуги за місцем реєстрації, оскільки відповідні послуги надаються виконавцем послуг і повинні бути оплачені. Як встановлено судом, та що підтверджується матеріалами справи, ухвала про відкриття провадження та позовна заява з додатками направлялась за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем реєстрації проживання Відповідачів. Всі чинники, якими користувався Позивач при визначенні щомісячної суми коштів до сплати за комунальні послуги, є у вільному доступі для відповідачів як споживачів комунальних послуг та співвласників багатоквартирного будинку: кількість проживаючих осіб у квартирі, розмір встановлених тарифів, розмір встановленої норми споживання, опалювальна площа квартири, показники комерційних (будинкових) засобів обліку теплової енергії та постачання гарячої води, технічна документація на будинок тощо. Всі нормативно-правові акти, якими користується Позивач при визначенні щомісячної суми до сплати за спожиті комунальні послуги, є загальнодоступними для населення. Згідно доданих до позовної заяви розрахунків заборгованості за послуги з постачання теплової енергії та гарячого водопостачання, нарахування 3% річних та інфляційної складової боргу здійснюється лише по 23.02.2022 року, тобто лише на ту заборгованість, яка виникла до введення в дію воєнного стану в Україні. Оскільки карантин почався на території України від 12 березня 2020 року, а воєнний стан - від 24 лютого 2022 року, можна зробити висновок про те, що загальна позовна давність була продовжена 12 березня 2020 року на період дії карантину, та призупинила свій перебіг з 24 лютого 2022 року на період дії воєнного стану. Тобто, виходячи з вищенаведених положень закону, пропущеною може бути позовна давність лише за вимогами, що виникли до 12 березня 2017 року. Копію акта-претензії щодо якості послуг, наданих ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» у квартиру АДРЕСА_1 , відповідачами не надано, в матеріалах справи такий документ відсутній. Доказів того, що відповідачі, до подання Товариством позовної заяви до суду, зверталися до ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» для розгляду акту- претензії, відповідачами не надано. Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 09.12.2024 року по справі № 755/10422/24 про стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на користь ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» заборгованості станом на 02.10.2025 набрало законної сили та відповідачами не оскаржене. Нормативно-правового обґрунтування зупинення Дніпровським районним судом міста Києва виконання рішення суду в заяві про перегляд заочного рішення відповідачами не наведено. Просять подану відповідачами заяву про перегляд заочного рішення залишити без задоволення, рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 09.12.2024 року по справі № 755/10422/24 про стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на користь ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУЦІЯ» заборгованості залишити без змін.

Заявник ОСОБА_1 в судовому засіданні просила задовольнити заяву, скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду по суті для з`ясування всіх фактичних обставин справи.

Представник заінтересованої особи (позивача у справі) Гречан М.В. у судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву про розгляд справи у відсутність представника позивача.

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до судового засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином.

Вислухавши позицію заявника ОСОБА_1 (відповідача по справі), оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Статтею 284 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Як убачається з матеріалів справи, ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22 липня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, та постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін з огляду на малозначність справи.

Відповідно до статті 190 Цивільного процесуального кодексу України, ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 272 цього Кодексу. Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Копію ухвали суду від 22 липня 2024 року надіслано відповідачам за адресою встановленого зареєстрованого місця проживання. (а.с. 23, 29-30, 34)

Разом з тим, конверт, який направлявся ОСОБА_1 повернуто із копією ухвали суду про відкриття провадження у справі повернуто на адресу суду за закінченням терміну зберігання, тобто відповідач не з`явилась до поштового відділення для отримання поштового відправлення, скерованого судом. (а.с. 39) ОСОБА_2 та ОСОБА_3 конверти з ухвалою про відкриття провадження та копією позовної заяви з додатками отримали 13.09.2024 року (а.с. 35-38)

Таким чином, в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України відповідачів було повідомлено про відкриття провадження у справі та надіслано копію позовної заяви з додатками, за адресою встановленого судом зареєстрованого місця проживання відповідачів, не оспореного останніми.

Крім того, інформація щодо судового розгляду справи є загальнодоступною, оскільки розміщена на офіційному сайті суду «Судова влада».

З огляду на викладене, суд вважає, що в межах розгляду даної справи судом було дотримано процедуру повідомлення відповідачів про відкриття провадження у справі та роз`яснення процесуальних прав сторони судового розгляду відповідно до вимог Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Наразі відповідачі обізнані про наявність дослідженого спору, мали можливість ознайомитись з матеріалами справи та відповідачі надали суду заперечення проти вимог позивача в межах справи № 755/10422/24.

Відповідно до ст. 263 Цивільного процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Разом з тим, судом встановлено, що відповідачі є споживачами послуг позивача, наданими за адресою: АДРЕСА_1 , тому, ураховуючи порушення відповідачами виконання зобов`язань по сплаті коштів за оплату житлово-комунальних послуг, суд визнає правомірною вимогу позивача про солідарне стягнення з відповідачів на його користь заборгованості станом на 01.05.2024 року у розмірі 62 402,31 грн., втрати від інфляції внаслідок несвоєчасного розрахунку у розмірі - 3 463,38 грн., 3% річних у розмірі - 793,90 грн.

Так, приймаючи до уваги клопотання відповідача про застосування наслідків спливу строку позовної давності до спірних правовідносин, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до положення статті 257 Цивільного кодексу України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. (ч. 3, 4 ст. 267 Цивільного кодексу України)

Згідно частини першої ст. 264 Цивільного кодексу України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку.

За частиною п`ятою статті 267 Цивільного кодексу України якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

Згідно п. 118 постанови Великої Палати Верховного Суду від 29 червня 2021 року у справі № 904/3405/19: позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але за приписом частини п`ятої статті 267 ЦК України позивач має право отримати судовий захист у разі визнання судом поважними причин пропуску позовної давності. При цьому саме на позивача покладений обов`язок доказування тієї обставини, що строк звернення до суду був пропущений ним з поважних причин.

При цьому питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини (пункт 23.8 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 706/1272/14-ц (провадження № 14-456цс18)). (п. 119 постанови Великої Палати Верховного Суду від 29 червня 2021 року у справі № 904/3405/19)

Згідно пунктів 121, 122 постанови Великої Палати Верховного Суду від 29 червня 2021 року у справі № 904/3405/19: за змістом статті 267 ЦК України сплив позовної давності сам по собі не припиняє суб`єктивного права кредитора, яке полягає в можливості одержання від боржника виконання зобов`язання як у судовому, так і в позасудовому порядку.

Закон не наводить переліку причин, які можуть бути визнані поважними для захисту порушеного права, у випадку подання позову з пропуском позовної давності. Тому це питання віднесено до компетенції суду, який розглядає судову справу. При цьому поважними причинами при пропущенні позовної давності є такі обставини, які роблять своєчасне пред`явлення позову неможливим або утрудненим.

Відповідно до п. 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID - 19, спричиненої корона вірусом SARS-CоV-2» на всій території України встановлено карантин з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року, дія якого постановами Кабінету Міністрів України неодноразово продовжувався до 30 червня 2023 року.

З урахуванням п.12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України та часу введення в Україні карантину у межах позовної давності знаходиться період з 12 березня 2017 року.

До аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 06 грудня 2023 року у справі № 212/10834/21.

Як убачається із змісту позовної заяви та розрахунків заборгованості, останню нараховано позивачем за період з жовтня 2019 року - за постачання теплової енергії та за період з серпня 2017 року - за гаряче водопостачання. Таким чином, позивачем заявлено вимоги до відповідачів в межах строку позовної давності.

Інших належних та допустимих доказів, які б вказували на наявність підстав для скасування заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 09 грудня 2024 року, ухваленим у справі № 755/10422/24 - відповідачами до матеріалів справи не долучено.

У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 287 Цивільного процесуального кодексу України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що заява відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , заінтересована особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція», про перегляд заочного рішення суду, подана в межах цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 258-263, 268, 287, 288 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в:

Заяву відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, ухваленого 09 грудня 2024 року Дніпровським районним судом міста Києва в межах розгляду цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Повний текст ухвали складений 16.10.2025 року.

С у д д я :