Справа № 309/3018/25
Провадження № 2-во/309/63/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2025 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області в складі головуючого судді Орос Я.В. за участю секретаря Калинич Н.С. розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за заявою ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Хустського районного суду Закарпатської області від 22 вересня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу ,

В С Т А Н О В И В:

17.10.2025 року ОСОБА_1 звернулась із заявою про виправлення описки в рішенні Хустського районного суду Закарпатської області від 22 вересня 2025 року. Посилається на те, що у резолютивній частині рішення суду було допущено помилку, а саме не зазначено про зміну прізвища позивачки на дошлюбне « ОСОБА_3 ». Просить суд виправити зазначену описку в судовому рішенні.

Відповідно до ст. 269 ЦПК, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Так, рішенням Хустського районного суду Закарпатської області від 22 вересня 2025 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено. Шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , який зареєстровано 17 грудня 2022 року у Хустському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Хустському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції ( м. Івано-Франківськ) за актовим записом №438 , розірвано.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Опискою слід вважати спотворення графічного образу слова або цифри, а арифметична помилка полягає у неточності виконання арифметичних операцій, обчислення розміру величин, які мають цифровий вираз. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття.

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Згідно з п. 19 Постанови Пленуму ВС України N 14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» питання про внесення виправлень може бути вирішене судом, що ухвалив рішення, тільки в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Таким чином, в рішенні Хустського районного суду Закарпатської області від 22 вересня 2025 року по справі №309/3018/25 описки судом допущено не було, в змісті резолютивної частини рішення суду взагалі не зазначено про зміну прізвища позивачки.

Суд, дослідивши заяву про виправлення описки, матеріали справи, не знаходить підстав для виправлення описки в рішенні суду, оскільки зазначене заявником не є опискою.

Керуючись ст.ст. 258-261, 269, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Хустського районного суду Закарпатської області від 22 вересня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 261 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Хустського

районного суду: Орос Я.В.