Справа № 405/7978/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2025 року м. Кропивницький

Подільський районний суд міста Кропивницького у складі:

головуючого судді Драного В.В.

при секретарі Дятел О.В.

розглянувши за правилами загального позовного провадження у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

20.11.2024 року позивач ОСОБА_1 інтереси якої представляє адвокат Тупало М.П. звернулась до суду з позовом до відповідача ТОВ «Кредитні ініціативи» про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння. В обґрунтування позову зазначено, що 03.10.2022 року рішенням суду було визнано недійсним з моменту укладення договір іпотеки від 11.04.2006 року, укладений між ТАС «Комерцбанк», правонаступником якого є ПАТ «Сведбанк» та ОСОБА_1 01.01.2023 року вказане рішення набрало законної сили. 03.09.2019 року відповідач звернулось до державного реєстратора та була проведена перереєстрація нерухомого майна, а саме: АДРЕСА_1 , яка належала на праві приватної власності ОСОБА_1 на підставі договору іпотеки від 11.04.2006 року. В державний реєстр речових прав на вказане нерухоме майно 03.09.2019 року були внесені відомості про речове право за номером 33154467. При зверненні до державного виконавця з заявою про скасування реєстрації оформлення права на нерухоме майно на ТОВ «Кредитні ініціативи», в зв`язку з тим, що договір іпотеки від 11.04.2006 року було визнано недійсним з моменту його укладення тому це товариство позбавляється права власності на цю спірну квартиру. Перереєстрація права власності ОСОБА_1 була проведена до 2013 року, але вже після 2013 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно ця квартира не зазначена, що є перешкодою в перереєстрації права власності на позивача.

За таких обставин просить витребувати з чужого незаконного володіння ТОВ «Кредитні ініціативи» квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_1 .

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 11.11.2024 року в порядку забезпечення позову до його подання накладено арешт на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», на підставі договору факторингу від 28.11.2012 року, договору про відступлення прав за іпотечними договорами № 6970 від 28.11.2012 року, кредитного договору № 030/04.06/88-013К від 11.04.2006 року, іпотечного договору № 3182 від 11.04.2006 року (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101). Заборонено органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти реєстраційні дії щодо майна (квартири АДРЕСА_2 ) та його відчуження. Заборонено Товариству з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» вчиняти дії спрямовані на відчуження (передання в іпотеку, користування та інше) квартири АДРЕСА_2 .

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 02.01.2025 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначене підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 10.03.2025 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті в судовому засіданні.

27.08.2025 року за вх. № 5407 представник позивача подав до суду клопотання, в якому просив позов задовольнити та провести розгляд справи без його участі.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, відповідно до вимог ст. ст. 128-131 ЦПК України (а.с. 31), про причини неявки суду не повідомлено, правом подання відзиву на позовну заяву не скористались.

Згідно ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

За таких обставин, суд вирішує справу на підставі наявних матеріалів та доказів.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази по справі у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 403196736 від 11.11.2024 року, квартира за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі-продажу № 5258 від 27.08.2004, зареєстрованого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Панчишиною С.С. зареєстрована за ОСОБА_1 , на підставі договору іпотеки від 11.04.2006 року на вказане нерухоме майно накладено обтяження у вигляді арешту, 03.09.2019 року право власності на вказане нерухоме майно зареєстроване за ТОВ «Кредитні ініціативи» (а.с. 16-17).

Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 03.10.2022 року, яке набрало законної сили 23.05.2023 року визнано недійсним з моменту укладення договір іпотеки від 11.04.2006 року, укладений між ТАС «Комерцбанк», правонаступником якого є ПАТ «Сведбанк» та ОСОБА_1 , посвідченого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Бабіч Л.Ю. та зареєстрований в реєстрі за № 808 про передачу банку квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 95,05 кв.м., житловою площею 68,7 кв.м., яка належить на праві власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 в забезпечення зобов`язань за кредитним договором № 030/04.06/88-013К від 11.04.2006 року, укладеним між ТАС «Комерцбанк», правонаступником якого є ПАТ Сведбанк» та ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Згідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, може бути припинення дії, яка порушує право. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Частиною 1 ст. 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до частини першої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно зі статтею 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.

Статтею 388 ЦК України передбачено, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом .

ЦК України передбачено віндикацію або реституцію як одні зі способів захисту порушених прав.

Віндикація це витребування своєї речі неволодіючим власником від володіючого невласника. Віндикація це передбачений законом основний речово-правовий спосіб захисту цивільних прав та інтересів власника майна чи особи, що має речове право на майно (титульного володільця), який полягає у відновленні становища, що існувало до порушення, шляхом повернення об`єкта права власності у володіння власника (титульного володільця) з метою відновлення права використання власником усього комплексу його правомочностей. Майно може бути витребувано від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема від добросовісного набувача з підстав, передбачених частиною першою статті 388 ЦК України.

Витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема якщо між власником (законним володільцем) і володільцем майна немає договірних відносин і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору. Право власника на витребування майна від добросовісного набувача на підставі частини першої статті 388 ЦК України залежить від того, в який спосіб майно вибуло з його володіння. Ця норма передбачає вичерпне коло підстав, коли за власником зберігається право на витребування свого майна від добросовісного набувача.

Отже, правова мета віндикаційного позову полягає у поверненні певного майна законному власнику як фактично, тобто у його фактичне володіння, так і у власність цієї особи.

Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 14.11.2018 року у справі № 183/1617/16 (провадження № 14-208цс18), задоволення вимоги про витребування майна з незаконного володіння особи, за якою воно зареєстроване на праві власності, відповідає речово-правовому характеру віндикаційного позову та призводить до ефективного захисту прав власника. У тих випадках, коли має бути застосована вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння, вимога власника про визнання права власності чи інші його вимоги, спрямовані на уникнення застосування приписів статей 387 і 388 ЦК України, є неефективними.

Власник з дотриманням вимог статей 387 і 388 ЦК України може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача (подібний за змістом підхід сформулював Верховний Суд України у висновку, викладеному у постанові від 17.12.2014 року в справі № 6-140цс14).

Як вбачається з роз`яснень, викладених у п.п. 23, 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 року № 5 відповідно до статті 387 ЦК України особа, яка звернулася до суду з позовом про витребування майна із чужого незаконного володіння, повинна довести своє право власності на майно, що знаходиться у володінні відповідача. Відповідно до положень частини першої статті 388 ЦК України власник має право витребувати своє майно із чужого незаконного володіння незалежно від заперечення відповідача про те, що він є добросовісним набувачем, якщо доведе факт вибуття майна з його володіння чи володіння особи, якій він передав майно, не з їхньої волі.

Оскільки спірне нерухоме майно, за адресою: АДРЕСА_1 , вибуло з права власності позивача поза її волі, шляхом реєстрації права власності за ТОВ «Кредитні ініціативи», на підставі договору іпотеки, який в судовому порядку визнаний недійсним з моменту його укладення, позивач має право на витребування вказаного нерухомого майна.

Задоволення віндикаційного позову, тобто рішення суду про витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння, є підставою для внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; такий запис вноситься виключно у разі, якщо право власності на нерухоме майно зареєстроване саме за відповідачем, а не за іншою особою.

З огляду на викладене, враховуючи встановлені судом обставини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 про витребування майна із незаконного володіння є обґрунтованими та підлягають задоволенню повністю.

Також судом відзначається, що відповідно до ч. 7 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Крім цього, відповідно вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір в сумі 15 140,00 грн. на користь позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 77-80, 81, 235, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» (04655, м. Київ, вул. Хвойки Вікентія, 21, ) про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння - задовольнити.

Витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» () з чужого незаконного володіння квартиру АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101) на користь власника ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» (04655, м. Київ, вул. Хвойки Вікентія, 21, ) на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ( АДРЕСА_3 ) судовий збір у розмірі 15 140,00 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Кропивницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Подільського районного суду

міста Кропивницького В.В. Драний