Провадження № 2/369/2682/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.10.2025 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Фінагеєвої І.О.,

за участю секретаря Іларіонова І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за №369/10728/24 за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Боярської міської ради Київської області, третя особа приватний нотаріус Фастівського районного нотаріального округу Київської області Федоренко Олена Ігорівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

У червні 2024 року представник позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвокат Гайдаманчук Ірина Олександрівна звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до Боярської міської ради Київської області, третя особа приватний нотаріус Фастівського районного нотаріального округу Київської області Федоренко Олена Ігорівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 від 01 березня 2023 року. Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить житловий будинок та земельна ділянка розташовані за адресою АДРЕСА_1 . Спадкоємцями першої черги після померлої є її діти: донька ОСОБА_1 (надалі Позивач 1), родове прізвище « ОСОБА_4 », та син ОСОБА_2 (надалі Позивач 2).

У грудні 2023 року позивачами було подано до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Після чого Приватним нотаріусом Фастівського районного нотаріального округу Київської області Федоренко О. І., 04 січня 2024 року було відкрито спадкову справу № 1/2024 стосовно майна померлої ОСОБА_3 , та повідомлено, що позивачі пропустили термін для прийняття спадщини, який можливо продовжити лише в судовому порядку.

З 24 лютого 2022 року в Україні було введено воєнний стан через військову агресію російської федерації проти України, тому, 17 березня 2022 року ОСОБА_1 була змушена переїхати на тимчасове проживання до Республіки Франції та перебуває там і до цього часу, відповідно, у встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк, не мала можливості звернутися із заявою про прийняття спадщини. Ще однією із причин стало те, що ОСОБА_1 боялася переміщуватися через об`єктивну, реальну та дійсну загрозу для свого життя та здоров`я, через бойові дії, спричинені збройною агресією російської федерації.

В свою чергу ОСОБА_2 вчасно не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, так як згідно положень постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», якою передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці, а тому вважав, що строк подачі заяви про прийняття спадщини продовжено у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні, а коли дізнався про внесені зміни до законодавства, вже сплинув строк подачі заяви, тому у встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк, не звернувся із заявою про прийняття спадщини.

Таким чином, представник позивачів вважає поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки з початку військової агресії російської федерації проти України 24 лютого 2022 року реалізація права громадян України на спадкування ускладнилися через масову евакуацію громадян, відключення державних реєстрів, відсутність нотаріусів на робочих місцях, проблеми зі зв`язком та транспортом, значно обмежило спадкоємців у реалізації своїх прав у встановлений законом строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Також, представник позивача звертаю увагу на те, що Позивач 2, постійно проживав з матір`ю з 2020 року, доглядав її та піклувався за нею, так як матір дуже тяжко хворіла і потребувала постійного догляду.

На підставі викладеного, представник позивача зазначає, що існували об`єктивні, непереборні, істотні труднощі, які перешкоджали позивачам вчасно, в установлений законодавством України строк, звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, в зв`язку з чим останні звертаються до суду з даним позовом та просять суд:

-Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-Визначити ОСОБА_2 додатковий строк тривалістю два місяці для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчка А.Я. від 26 червня 2024 року провадження в справі було відкрито в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання.

Згідно розпорядження керівника апарату Києво-Святошинського районного суду Київської області Распутної Н.О. щодо повторного автоматичного розподілу справи № 114 від 15 січня 2025 року та протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 16 січня 2025 року, який проведений відповідно до пунктів 2.3.49, 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, дану справу передано для розгляду судді Фінагеєвій І.О.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Фінагеєвої І.О. від 17 січня 2025 року прийнято до провадження цивільну справу в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Фінагеєвої І.О. від 21 квітня 2025 року заяву представника позивачів про витребування доказів було задоволено. Витребувано у Приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Федоренко О.І. ( АДРЕСА_2 ) належним чином засвідчену копію спадкової справи № 1/2024 від 04 січня 2024 року після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Фінагеєвої І.О. від 21 квітня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

09 травня 2025 року на адресу суду від приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Федоренко О.І. надійшла належним чином завірена копія спадкової справи №1/2024, заведена після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судове засідання позивачі та їх представник не з`явилися, про дату час та місце слухання справи сповіщені належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Будь-яких заяв, клопотань станом на час прийняття рішення до суду не надходило.

У судове засідання представник відповідача не з`явився, про дату, час та місце слухання справи сповіщений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Будь-яких заяв, клопотань станом на час прийняття рішення до суду не надходило.

У судове засідання третя особа не з`явилася, про час, дату та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила. Будь-яких заяв, клопотань станом на час прийняття рішення до суду не надходило.

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за №761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Суд, з`ясувавши дійсні обставини справи та дослідивши письмові докази, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 09 жовтня 1967 року Боярським міськ. ЗАГС Київської області (актовий запис від 09 жовтня 1967 року № 243). Батьками особи вказані: батько ОСОБА_5 , мати ОСОБА_3 .

ОСОБА_6 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого 10 листопада 1972 року Боярським міськ. ЗАГС Київської області (актовий запис від 10 листопада 1972 року № 363). Батьками особи вказані: батько ОСОБА_5 , мати ОСОБА_3 .

Відповідно до копії свідоцтва про одруження серії НОМЕР_4 , виданого 27 листопада 1999 року Боярським міськвиконкомом К-Святошинського р-ну Київської області, між ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстровано шлюб, про що 27 листопада 1999 року зроблено запис за № 271. Після одруження дружина отримала прізвище « ОСОБА_8 ».

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 01 березня 2023 року Виконавчим комітетом Боярської міської ради Фастівського району Київської області, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 82 років, про що 01 березня 2023 року складено відповідний актовий запис № 183.

Згідно Витягу зі Спадкового реєстру № 75333919, виданого 04 січня 2024 року приватним нотаріусом Федоренко О.І., 04 січня 2024 року до спадкового реєстру було внесено запис №71813349 про реєстрацію спадкової справи за № 1/2024. Спадкодавець ОСОБА_3 .

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 04 січня 2024 року за Вих. № 2/02-14 приватним нотаріусом Фастівського районного нотаріального округу Київської області Федоренко О.І., ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_3 .

Відповідно до ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може, зокрема, бути припинення дії, яка порушує право.

Статтею 11 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

За приписами ст. 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. 1261-1265 цього Кодексу.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч. 1 ст. 1272 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом України у постановах від 26 вересня 2012 року в справі № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року в справі № 6-1486цс15 і підтримана Верховним Судом, зокрема, у постановах від 28 лютого 2018 року в справі № 318/1037/15, від 21 жовтня 2019 року в справі № 662/1724/18, від 24 січня 2020 року в справі № 192/1663/17.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, визначеного статтею 1270 ЦК України, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку, з урахуванням встановлених судом фактичних обставин справи.

У постановах від 11 липня 2018 року в справі № 381/4482/16-ц та від 11 листопада 2020 року в справі № 750/262/20, від 28 березня 2022 року в справі № 750/2158/21 Верховний Суд зробив висновки про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Водночас, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Як на поважну причину пропуску строку для прийняття спадщини, позивачі посилаються на введення у країні воєнного стану, пов`язаного із військовою агресією російської федерації проти України, активні бойові дії та реальне існування загрози життю позивачів, нечіткості норм національного законодавства стосовно строку на прийняття спадщини у період дії воєнного стану та обмеження протягом певного часу доступу до державних реєстрів.

Слід звернути увагу, що 28 лютого 2022 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (далі - постанова від 28 лютого 2022 року № 164), яка постановою Кабінету Міністрів України від 06 березня 2022 року № 209 доповнена пунктом 3, яким встановлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.

Постановою Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року № 719 редакцію пункту 3 постанови № 164 від 28 лютого 2022 року змінено та викладено в наступній редакції: «Перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини».

Верховний Суд у постанові від 25 січня 2023 року № 676/47/21 дійшов висновку, що пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.

На підставі Постанови Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 року № 469 пункт 3 виключено із постанови від 28 лютого 2022 року № 164.

Враховуючи обставини цієї конкретної справи, а саме введення у країні воєнного стану, пов`язаного із військовою агресією російської федерації проти України, активні бойові дії, реальне існування загрози життю позивачів, неодноразова зміна законодавства щодо прийняття спадщини у період дії воєнного стану, суд приходить до висновку про наявність підстав для визначення позивачам додаткового строку для прийняття спадщини на підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Близькі за змістом висновки містяться в постановах Верховного Суду від 10 липня 2024 року в справі № 522/13476/23 (провадження № 61-7645св24), від 14 серпня 2024 року в справі № 537/3556/22 (провадження № 61-2839св24), від 19 грудня 2024 року в справі № 553/6658/22 (провадження № 61-1827св24).

При цьому суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і дії принцип верховенства права.

У ст. 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших.

Згідно ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Оскільки, позивачі в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не можуть, а також враховуючи той факт, що у відповідача відсутні заперечення з приводу заявлених позивачами позовних вимог, суд дійшов висновку, про можливість надати позивачам додатковий строк для прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 15, 16, 1270-1272 ЦК України, ст. 12, 13, 81, 141, 247, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Боярської міської ради Київської області, третя особа приватний нотаріус Фастівського районного нотаріального округу Київської області Федоренко Олена Ігорівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_5 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком в 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП: НОМЕР_6 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком в 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Інна ФІНАГЕЄВА