справа № 619/2803/25
провадження № 2-о/619/117/25
РІШЕННЯ

іменем України

14 жовтня 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області у складі головуючого судді Овсяннікова В.С., за участі секретаря судового засідання Кісіль А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 та Дергачівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про встановлення факту, що має юридичне значення,-

в с т а н о в и в:

Заявниця ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій просила встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною дочкою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 народився батько заявниці та у свідоцтві про народження радянського зразка вказано « ОСОБА_2 » запис зроблено російською мовою.

Пізніше, батько заявниці отримав паспорт, де його ім`я, прізвище та по батькові українською було зазначено, як « ОСОБА_2 ».

02.09.2000 між батьками заявниці укладено шлюб, прізвище чоловіка та дружини зазначено « ОСОБА_3 ».

Заявниця ОСОБА_1 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 та згідно свідоцтва про її народження батьками зазначаються ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .

21.01.2003 шлюб між батьками заявниці було розірвано, про що зроблено запис №7, який підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серія НОМЕР_1 , виданим Відділом реєстрації актів громадянського стану Вовчанського районного управління юстиції Харківської області.

Згідно актового запису про розірвання шлюбу, сформованого через застосунок «ДІЯ» матері заявниці - ОСОБА_4 від 16.12.2024 року ідентифікатор запиту: 3 у розділі «інформація про чоловіка» прізвище до шлюбу зазначено -« ОСОБА_3 », ПІБ після шлюбу: ОСОБА_1 .

Заявниці вказує, що батьку заявниці - ОСОБА_1 при видачі первинного свідоцтва про народження була допущена помилка, оскільки російською мовою записано прізвище « ОСОБА_5 » замість « ОСОБА_6 », у результаті чого останньому при видачі паспорта невірно записали прізвище українською ж - « ОСОБА_3 » та у подальшому при укладанні шлюбу, народжені дитини, розірванні шлюбу і колишня дружина і дитина мають прізвище « ОСОБА_3 », а батько заявниці - усунув помилку при отриманні нового свідоцта вже українською і нового паспорта має своє правильне прізвище - ОСОБА_5 . Ця помилка відбулась через помилку, яку вчинили працівники РАГСУ при первинній видачі свідоцтва та паспортного столу, що видавали перший паспорт її батьку.

У вересні 2024 року заявниці стало відомо, що її батько у 2011 році, у зв`язку із втратою своїх документів звернувся до відділу державної реєстрації актів цивільного стану Вовчанського районного управління юстиції Харківського району та отримав повторно свідоцтво про народження від 31.05.2011 року, де українською вже зазначено його як « ОСОБА_2 ».

На підставі повторно виданого свідоцтва, він отримав новий паспорт зі зміненим прізвищем - « ОСОБА_1 .

У зв`язку з чим на сьогодняшній день, у свідоцтві про народження заявниці - ОСОБА_1 у записі про батьків невірно зазначений прізвище батька - ОСОБА_1 , замість правильного ОСОБА_1 .

З метою внесення змін у відомості про батька, заявниця - ОСОБА_1 , звернулась із заявою по місцю проживання та своєї реєстрації до Дергачівського відділу Державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області, в якій просила внести зміни до актового запису про своє народження та свідоцтва про своє народження № 39 від 28 березня 2001 - року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , змінивши відомості про батька, і зазначивши замість « ОСОБА_1 , на підставі змін у свідоцтві про народження її батька ОСОБА_1 від 31.05.2011 року.

Згідно висновку про внесення змін до актового запису цивільного стану від 06.05.2025 року було відмовлено у внесені таких змін.

Факт того, що ОСОБА_1 і ОСОБА_1 , є однією і тією ж особою та є батьком заявниці крім витягу з актового запису, може підтвердити мати заявниці - ОСОБА_4 та сам ОСОБА_1 , який на сьогодні проходить службу в лавах ЗСУ.

Вказана помилка та відмова ДРАЦС у внесені змін в актовий запис про народження заявниці у відомості про батька, заважає ідентифікувати її як дочку ОСОБА_1 , що у майбутньому може вплинути на її майнові і немайнові права, оскільки батько є військовозобов`язаним та проходить службу в лавах ЗСУ, та у разі необхідності, позбавить її можливості, як доньки мати статус потерпілої при розшуку батька, як доньки, статусу спадкоємця першого ступеню споріднення, у разі його загибелі та нівелює родинні зв`язки між батьком та дочкою.

Заявниця зазначає, що за відсутності документального підтвердження факту родинних відносин заявниці з батьком - ОСОБА_1 , у законно передбачених випадках, не зможе вважатися потерпілою у разі зникнення безвісті батька або загибелі її батька, і не зможе бути визнаною потерпілою у кримінальному проваджені та вживати заходів до розшуку батька, реалізовувати свої права як спадкоємець першої черги, тощо.

Оскільки позасудовим шляхом довести факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_1 неможливо, заявниця звернулася з цією заявою про встановлення факту родинних відносин першого ступеню споріднення до суду для підтвердження того, що саме вона є рідною дочою ОСОБА_1 , та подальшій подачі такого підтвердження військовому керівництву ОСОБА_1 .

У судовому засіданні заявниця заяву підтримала, вказала, що питання звернення до суду виникло у зв`язку з тим, що у документах її батька ОСОБА_1 який отримав новий паспорт, у зв`язку з втратою, прізвище вказане як « ОСОБА_5 », а у її свідоцтві про народженні, прізвище батька вказане як « ОСОБА_3 ».

Представник заявниці адвокат Агаєва С.М. у судовому засіданні заяву підтримала, просила її задовольнити з підстав викладених у ній.

Заінтересована особа ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, повідомлявся своєчасно та належним чином, до суду надав заяву, в якій підтвердив фактичні обставини, викладені у заяві своєї доньки ОСОБА_1 . Справу просив розглянути за його відсутності, у зв`язку із проходженням служби у лавах ЗСУ.

Зінтересована особа представник Дергачівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції у судове засідання не з`явився, є користувачем Електронного суду, отримав судові повістки, копії усіх документів, долучених до справи у електронному вигляді, про що свідчать довідки сформовані АСДС у автоматичному режимі .

Свідок ОСОБА_4 , у судовому засіданні поснила, що вона є матір`ю заявниці. Шлюб між батьками заявниці розірвано. Прізвище батька заявниці вказане у свідоцтві про народження як « ОСОБА_3 » згідно паспорту, який на той час був радянського зразка, у якому містилася ця помилка у прізвищі, бо його батьки - дід та баба заявниці - мали прізвище « ОСОБА_5 ». У 2011 році чоловік втратив свій паспорт і коли отримував новий - зазначив правильне прізвище « ОСОБА_5 ». Вказала, що сам батько заявниці, який є заінтересованою особою у справі - не заперечує, бо також зацікавлений у вирішенні цього питання. Аліменти чоловік на дочку сплачував регулярно, спочатку як « ОСОБА_3 », у подальшому як « ОСОБА_5 ». Для вирішення питання зміни букви у прізвищі його дочки ОСОБА_7 чоловік звертався до ДРАЦСу у Чугуєві , де його перенаправили до Дергачівського ДРАЦСу, де він отримав відмову.

Заслухавши поясненнясторін, дослідивши наявні матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Матеріали справи свідчать, що згідно свідоцтва про народження ОСОБА_1 радянського зразка зазначено мовою оригіналу « ОСОБА_2 » народився ІНФОРМАЦІЯ_5 ; місце народження - місто Вовчанськ Харківської області, про що в книзі реєстрації актів про народження 19 листопада 1977 року зроблено запис № 315 (а.с. 10).

Батьки: батько « ОСОБА_9 »; мати « ОСОБА_10 » (свідоцтво НОМЕР_2 ).

31 травня 2011 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Вовчанського районного управління юстиції Харківської області повторно видано свідоцтво про народження, в якому прізвище « ОСОБА_1 » зазначено українською мовою « ОСОБА_2 » (а.с. 11).

При цьому всі інші дані співпадають, а саме батьки: батько - « ОСОБА_11 »; мати « ОСОБА_12 »; актовий запис про народження № 315 від 19 листопада 1977 року.

02.09.2000 року ОСОБА_1 зареєстрував шлюб з ОСОБА_4 . При цьому зазначено прізвище чоловіка до шлюбу - ОСОБА_3 ; після шлюбу - ОСОБА_5 ; шлюб розірвано 21.01.2003 року (а.с. 12).

У свідоцтві про розірвання шлюбу, виданого 21.01.2003 року прізвища подружжя після розірвання шлюбу зазначено у обох - ОСОБА_3 (а.с. 8).

Заявниця ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 , де її батьками зазначені: батько - ОСОБА_2 ; мати - ОСОБА_4 (а.с. 7).

Свідоцтво про народження ОСОБА_1 видано ІНФОРМАЦІЯ_7 , тобто, до отримання повторного свідоцтва про народження її батька у 2011 році.

Залучений до участі у справі у якості заінтересованої особи ОСОБА_1 своїх заперечень з цього приводу не надав, а навпаки підтвердив, що заявниця є його рідною донькою.

Для усунення цих розбіжностей ОСОБА_1 зверталась до Дергачівського ВДРАЦС у Харківському районі Харківської області, однак їй було відмовлено.

Згідно вимог ст.ст. 13 ч. 1; 79; 80; 81 ч. 1, 5, 6; 293 ч. 1, ч. 2, п. 5 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та статтею 8 Конституції України гарантовано кожному право звернення до суду за захистом конституційних прав і свобод людини і громадянина.

Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За правилами ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Факти, що мають юридичне значення - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин. Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду у порядку окремого провадження, зокрема, за умови, що факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав фізичних та юридичних осіб.

Згідно ст. 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Виникнення особистих і майнових прав громадян, їх зміну і припинення закон завжди пов`язує з настанням чи зміною певних обставин, тобто з юридичними фактами. У більшості випадків вони підтверджуються різними свідоцтвами, довідками та іншими документами, що видаються громадянам в адміністративному порядку. Проте не завжди заінтересована особа має можливість довести документально, що той чи інший факт мав місце (неможливість поновлення втраченого документа або виправлення наявних у ньому помилок тощо). Тому в певних випадках допускається судовий порядок встановлення фактів, що мають юридичне значення. Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, розглядаються у цивільному процесі в порядку окремого провадження (лист Верховного Суду України від 01.01.2012 р. «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення»).

Пунктом 12 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення суд» від 31.03.1995 № 5, передбачено, що при розгляді справи про встановлення відповідно до п. 6 ст. 273 ЦПК факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення.

Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Статтею 316 ЦПК України, передбачено, що заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

Аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та встановлені фактичні обставини справи, суд дійшов висновку про наявність достатніх правових підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 та встановлення факту родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною дочкою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Адже розбіжності у написанні прізвища батька та дочки виникли, у зв`язку зі зміною паспорту батька ІНФОРМАЦІЯ_8 , в якому його прізвище вказане як « ОСОБА_5 », а у його дочки залишилося - « ОСОБА_3 », що було зазначено у актовому записі про народження на момент отримання свідоцтва про народження та повністю співпадало із прізвищем батька на той момент.

Вказане підтверджується низкою документів долучених до матеріалів справи та висновком Дергачівського відділу ДРЦС у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції про відмову у внесенні змін до актового запису цивльного стану.

Встановлення даного факту для заявниці має юридичне значення, оскільки від цього факту безпосередньо породжуються юридичні наслідки, а саме від його встановлення залежить можливість встановити родинні зв`язки між батьком та дочкою та реалізувати у подальшому свої спадкові права.

Оскільки вирішити це питання іншим шляхом, окрім як у судовому порядку, заявниця позбавлена можливості, суд вважає можливим заяву задовольнити та встановити, що ОСОБА_1 є рідною донькою ОСОБА_1 .

Виходячи з наданих доказів суд вважає, що заява обгрунтована і підлягає задоволенню.

Під час подання заяви заявниками було сплачено судовий збір, але з урахуванням предмету заяви, відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України при ухваленні судом рішення у справі у порядку окремого провадження судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 76, 77, 81, 82, 259, 263-265, 268, 293, 294, 315-319 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 та Дергачівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про встановлення факту, що має юридичне значення - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 , є рідною дочкою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 .

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Реквізити сторін:

Заявниця: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 ;

Заінтересована особа: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 ;

Заінтересована особа: Дергачівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, , юридична адреса: 62302, Харківська область, Харківський район, м. Дергачі, пл. Перемоги, 1.

Суддя В. С. Овсянніков