провадження № 2/631/816/25
справа № 631/1018/25
У Х В А Л А

про відкладення розгляду справи та витребування доказів

17 жовтня 2025 року селище Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Трояновської Т. М.,

за участю секретаря судового засідання Семенко А. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань приміщення Нововодолазького районного суду Харківської області цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб, укладений між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 19 травня 2015 року Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, про що складений відповідний актовий запис за № 211.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області суду від 02 жовтня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Позивач, ОСОБА_1 , у судове засідання, призначене на 17 жовтня 2025 року, не з`явилась, хоча про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялася завчасно, відповідно до приписів статті 128 Цивільного процесуального кодексу України.

Скориставшись правом, передбаченим частиною 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, ОСОБА_1 16 жовтня 2025 року направила на електронну адресу суду заяву, що була зареєстрована за вхідним № ЕП-1392/25-вх., відповідно до якої позовні вимоги про розірвання шлюбу підтримала у повному обсязі, просила суд позов задовольнити, розгляд справи провести за її відсутності.

Відповідач, ОСОБА_2 , у судове засідання теж не з`явився, хоча про дату час та місце проведення судового засідання повідомлявся відповідно до вимог статті 128 Цивільного процесуального кодексу України, проте матеріали справи не містять даних щодо отримання відповідачем судової повістки.

Отже, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши обставини справи та всі фактичні данні, які мають значення для вирішення питання про проведення судового засідання або про його відкладення, перевіривши їх доказами, безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши матеріали справи, що містять наявні в ній письмові докази, - суд вважає, що судове засідання слід відкласти з наступних підстав.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у пункті 24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» від 15 травня 2008 року (заява № 7460/03) та пункті 23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України № 2» від 08 квітня 2010 року (заява № 78789/04) наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Також у пункті 24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України № 2» від 08 квітня 2010 року (заява № 78789/04) зазначається, що матеріали надані Урядом, не містять документів, які б підтверджували, що заявника було належними чином повідомлено про розгляд судом його справи. Повідомлення про виклик до суду заявника не містить відомостей про його отримання. Відповідно не має доказів того, що заявнику було відомо про триваючі провадження у його справі.

Крім цього, Європейський суд з прав людини у справі «Стрижак проти України» (рішення від 08 листопада 2005 року, заява № 72269/01) констатував наявність у заявника права надавати свої аргументи під час публічного слухання справи, недотримання якого було кваліфіковано Європейським судом як порушення частини 1 статті 6 Конвенції з огляду на відмову повідомити заявника про дату та час слухання у цій справі (пункти 39 41 рішення).

Право на публічний розгляд справи позбавлене сенсу, якщо сторона, яка бере участь у справі, не повідомляється про судовий розгляд з таким розрахунком, щоб особа, яка викликається, мала достатньо часу для явки в суд у тому випадку, якщо особа вирішить скористатися своїм правом, передбаченим національним законодавством (пункт 21 рішення Європейського суду з прав людини від 15 березня 2005 року у справі «Яковлєв проти Російської Федерації», заява № 72701/01).

Імперативними приписами частини 2 статті 258 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Розгляд справ у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними в цій главі (частина 1 статті 279 Цивільного процесуального кодексу України).

Частина 1 статті 240 Цивільного процесуального кодексу України зобов`язує суд відкласти розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 223 цього Кодексу.

Зокрема, пунктом 1 частиною 2 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги той факт, що сторони процесу у судове засідання не з`явилися, враховуючи відсутність у матеріалах справи відомостей про належне вручення відповідачу повідомлення про дату, час і місце проведення судового засідання, з метою дотримання реалізації сторонами своїх процесуальних прав, суд вважає за необхідне відкласти розгляд справи та повідомити учасників процесу про наступну дату судового засідання шляхом направлення судової повістки про виклик до суду у відповідності до статті 128 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до частини 3 статті 240 Цивільного процесуального кодексу України про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесу, повідомляються про судове засідання в порядку, визначеному цим Кодексом.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до частини 6 статті 95 Цивільного процесуального кодексу України, якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Пленум Верховного Суду України у пункті 4 своєї Постанови від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» роз`яснив, що до позовної заяви про розірвання шлюбу додаються: оригінал свідоцтва про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтв про народження дітей, довідки щодо розміру заробітку та інших доходів, а також усі необхідні документи відповідно до заявлених вимог.

Позивач до позовної заяви додала копію свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 19 травня 2015 року Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, із зазначенням, що оригінал свідоцтва про шлюб наявне у неї.

Так, відповідно до частини 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд погоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеної у постанові від 19 жовтня 2022 року у справі з єдиним унікальним № 526/442/22, що для відкриття провадження достатньо посвідченої копії свідоцтва про шлюб, проте для розгляду справи по суті та ухвалення рішення про розірвання шлюбу оригінал свідоцтва про шлюб є доказом, що підтверджує існування шлюбу на час розгляду справи в суді. Наявність у сторони одночасно двох взаємосуперечливих документів (оригіналу свідоцтва про шлюб та рішення суду про його розірвання) є неприпустимим.

Тому, суд вважає за необхідне витребувати у позивача оригінал свідоцтва про шлюб, відповідно до частини 6 статті 95 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки для розгляду справи по суті та ухвалення рішення про розірвання шлюбу оригінал свідоцтва про одруження є доказом, що підтверджує існування шлюбу на час розгляду справи в суді.

Також, суд роз`яснює, що у випадку відсутності оригіналу свідоцтва про шлюб у позивача, вона не позбавлена можливості звернутись до відповідного органу із заявою про отримання дублікату свідоцтва про одруження.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, судом, відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись статтями 77, 89, 95, 223, 240, 247, 258 261, 275, 279, 353 Цивільного процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В:

Відкласти розгляд справи з єдиним унікальним № 631/967/25 (провадження № 2/631/792/25) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, що розглядається в порядку спрощеного позовного провадження на 14 листопада 2025 року о 08 годині 30 хвилин.

Витребувати у ОСОБА_1 оригінал свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 19 травня 2015 року Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції.

Розгляд справи здійснювати у приміщенні Нововодолазького районного суду Харківської області, розташованого за адресою: Харківська область, Харківський район, селище Нова Водолага, вулиця Захисників України, будинок № 1, з викликом сторін.

Про відкладення судового засідання, а також про дату, час і місце нового судового засідання повідомити всіх учасників справи, які не були присутніми у цьому судовому засідання, за правилами та в порядку, визначеному Цивільним процесуальним кодексом України.

Роз`яснити учасникам справи, що їх неявка у судове засідання за умови належного повідомлення про його дату, час і місце, не перешкоджає проведенню засідання на підставі наявних у ній даних чи доказів, крім випадків, визначених статтею 223 Цивільного процесуального кодексу України.

Звернути увагу учасників судового процесу, що відповідно до частини 3 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України, вони зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Крім того, роз`яснити учасникам судового процесу, що згідно із приписами частини 1 та 2 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України, вони зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження), місцезнаходження, а також про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти або іншої аналогічної інформації під час провадження справи. У разі відсутності такої заяви судова повістка надсилається їм на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Вказане положення закону застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

Повідомити учасників справи, що інформацію щодо її розгляду, вони можуть отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою сторінки:«http://nv.hr.court.gov.ua».

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т. М. Трояновська