У Х В А Л А

"22" жовтня 2025 р. Справа153/1710/25

Провадження2-о/153/56/25-ц

Суддя Ямпільського районного суду Вінницької області Гаврилюк Т. В. розглянувши цивільну справу №153/1710/25 за заявою ОСОБА_1 про визнання фізичної особи недієздатною,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про визнання ОСОБА_2 , який є його дядьком, недієздатним.

Розглянувши матеріали заяви приходжу до наступного висновку:

Відповідно до частини 3 ст.296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Стаття 2 СК України визначає учасників сімейних відносин, які регулює Сімейний кодекс України.

Частина 4 статті 2 СК України визначає, що Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між тіткою, дядьком та племінниками, а також між іншими родичами за походженням.

Тобто, такі особи як тітка, дядько та племінники виділені з кола єдиних сімейних правовідносин.

Також, Сімейний кодекс України та Цивільний кодекс України не визначають поняття близькі родичі та переліку таких осіб.

Згідно частини 1 статті 8 ЦК України якщо цивільні відносини не врегульовані цим Кодексом, іншими актами цивільного законодавства або договором, вони регулюються тими правовими нормами цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, що регулюють подібні за змістом цивільні відносини (аналогія закону).

В подібних правовідносинах, які виникають між опікуном та підопічним, в тому числі який визнаний судом недієздатним, віднесено до близьких родичів лише батьків, дітей, братів, сестер, що вбачається з положень ч.1 ст.68 ЦК України, згідно якої опікун, його дружина, чоловік та близькі родичі (батьки, діти, брати, сестри) не можуть укладати з підопічним договорів, крім передання майна підопічному у власність за договором дарування або у безоплатне користування за договором позички.

Конституційний суд України у рішенні № 5рп/99 від 03 червня 1999року у справі за конституційними поданнями Служби безпеки України, Державного комітету нафтової, газової та нафтопереробної промисловості України, Міністерства фінансів України щодо офіційного тлумачення положень пункту 6 статті 12 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", частин четвертої і п`ятої статті 22 Закону України "Про міліцію" та частини шостої статті 22 Закону України "Про пожежну безпеку" (справа про офіційне тлумачення терміна "член сім`ї") вирішив, що близькими родичами є рідні брати, сестри, онуки, дід, баба, іншими родичами є неповнорідні брати, сестри; зять, невістка; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки та інші.

Сімейний кодекс України, згідно його частини 4 статті 2, взагалі не регулює сімейні відносини між тіткою, дядьком та племінниками, а також між іншими родичами за походженням, тобто по суті виділяє таких осіб з кола єдиних сімейних правовідносин.

При перевірці наданих документів до заяви встановлено, що ОСОБА_2 , якого бажають визнати недієздатним, є дядьком по батьковій лінії заявника ОСОБА_1 , а тому не є його членом сім`ї чи близьким родичем.

Відповідно до положень ст.ст.2, 3 СК України - Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, між батьками та дітьми, усиновлювачами та усиновленими, між матір`ю та батьком дитини щодо її виховання, розвитку та утримання. Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком. Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та (або) майнові відносини між іншими членами сім`ї, визначеними у ньому. Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами, тіткою, дядьком та племінницею, племінником і між іншими родичами за походженням. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Отже системний аналіз вказаних норм Сімейного кодексу України дає можливість прийти до висновку, що заявник ОСОБА_1 не являється членом сім`ї чи близьким родичем в розумінні СК України по відношенню до свого дядька ОСОБА_2 ,, відносно якого ним подано до суду заяву про визнання фізичної особи недієздатною.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 11 червня 2019 року у справі №130/2391/18 (провадження №61-1307св19).

Відповідно до п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

На підставі вищевикладених мотивів та норм закону, враховуючи, що до суду звернулася особа, яка за положеннями ч.3 ст.296 ЦПК України не наділена таким правом, тобто, не має процесуальної дієздатності, заява підлягає поверненню заявнику ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст.185, 258, 259, 260, 261, 296, 351, 352, 353, 354 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про визнання фізичної особи недієздатною повернути заявнику ОСОБА_1 .

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Суддя Т. В. Гаврилюк