Провадження № 2/357/4996/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 жовтня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Бебешко М. М. ,

при секретарі Ільницька І. П.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

21 липня 2025 року позивач звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із позовом, у якому просив суд розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 10 липня 2021 року виконавчим комітетом Вишневої міської ради Бучанського району Київської області, актовий запис№ 154.

Позовні вимоги обґрунтував тим, що 03 липня 2024 року між сторонами було зареєстровано шлюб. За час перебування у шлюбі мають неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Причиною розірвання шлюбу є припинення фактичних шлюбних відносин.

21 липня 2025 року на адресу суду надійшла відповідь з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання відповідача ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 22 липня 2025 року позовну заяву було залишено судом без руху через несплату позивачем судового збору.

Після сплати позивачем судового збору, ухвалою суду від 24 липня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного з призначеннм судового розгляду на 15 вересня 2025 року. У зв`язку з неявкою в судове засідання сторін, розгляд справи, призначений на 15 вересня 2025 року відкладено та призначено на 16 жовтня 2025 року.

В судове засідання 16 жовтня 2025 року сторони повторно не з`явилися, про день, час та місце судового розгляду повідомлялися судом своєчасно.

Позивач ОСОБА_1 у своїй заяві, адресованій суду 28 липня 2025 року, просив суд розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задоволити.

Відповідач ОСОБА_2 24 вересня 2025 року звернулася до суду із заявою про розгляд справи за її відсутності та визнання позовних вимог у повному обсязі.

Згідно з вимогами частини другої статті 247 ЦПК України - фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

03 липня 2024 року між сторонами було зареєстровано шлюб. За час перебування у шлюбі мають неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Причиною розірвання шлюбу є припинення фактичних шлюбних відносин.

При вирішенні справи суд виходить з наступного:

Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені. Спірні правовідносини виникли між сторонами з приводу розірвання шлюбу.

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно з частиною першою статті 24 Сімейного кодексу України (далі СК України) шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до частини першої статті 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно із частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина 1 статті 110 СК України).

Судом встановлено, що сторони разом не проживають, сімейні стосунки не підтримують, шлюб існує формально.

За таких обставин суд вважає, що наявні підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (ч.3 ст.115 СК України).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 142 Цивільного процесуального кодексу України - судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Так як відповідач визнала позовні вимоги у повному обсязі до початку першого судового засідання по суті, суд відповідно до вимог ч.1 ст. 142 ЦПК України, приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача 50 відсотків від сплаченого останнім судового збору за подання позовної заяви до суду в сумі 605,60 грн, з одночасним поверненням позивачу з державного бюджету 50 відсотків ід сплаченого ним судового збору до суду за подання позовної заяви в сумі 605,60 грн.

Керуючись ст. 4, 12, 13, 81, 141, 258-259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволити повністю.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 10 липня 2021 року виконавчим комітетом Вишневої міської ради Бучанського району Київської області, актовий запис № 154.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 50 відсотків сплаченого судового збору в сум 605,60 грн.

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 50 відсотків від розміру сплаченого ним судового збору в сумі 605,60 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 . РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_2 .

Суддя М. М. Бебешко