Справа № 953/8839/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.10.2025

Київський районний суд міста Харкова у складі судді Вітюка Р.В. у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Азово-Чорноморська адміністративна компанія" про визнання припиненими трудових відносин, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення повного розрахунку при звільненні та середнього заробітку за затримку видачі наказу про звільнення і затримку розрахунку при звільненні,

ВСТАНОВИВ:

25.08.2025 ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Азово-Чорноморська адміністративна компанія", у якому просить визнати припиненими трудові відносини, зобов`язати вчинити певні дії (оформити звільнення, внести у трудову книжку запис, видати копію наказу про звільнення), стягнути повний розрахунок при звільненні та середній заробіток за затримку видачі наказу про звільнення і затримку розрахунку при звільненні.

Указана позовна заява надійшла до суду через систему "Електронний суд" 25.08.2025.

Суд ухвалою від 29.08.2025 позовну заяву залишив без руху та надав десятиденний строк для усунення недоліків. Позовна заява залишена без руху з таких підстав: (І) позивачка не вказала про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача; (ІІ) не зазначила ціну позову виходячи із сформульованих позовних вимог, а саме конкретний розмір, які вона просить стягнути з відповідача та не надала обґрунтований розрахунок таких сум; (ІІІ) не зазначила суму виплат, яку просить стягнути при звільнені; (IV) не зазначила суму стягнення середнього заробітку за весь час затримки видачі копії наказу про звільнення та затримку розрахунку при звільнені; (V) не надала докази (оригінал квитанції про сплату судового збору) про сплату судового збору в розмірі, передбаченому законом (1 % від суми стягнення середнього заробітку за весь час затримки виплати розрахунку при звільненні (за одну вимогу), але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб), в залежності від визначеного розміру суми середнього заробітку за весь час затримки видачі копії наказу про звільнення та затримку розрахунку при звільнені; (VI) не надала докази (оригінал квитанції про сплату судового збору) про сплату судового збору в розмірі 2 422,40 грн (за дві вимоги: визнання припиненими трудових відносин та зобов`язання вчинити певні).

Так, суд в порядку частини четвертої статті 263 ЦПК України врахував висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 910/4518/16, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір", згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Подана позовна заява містить чотири вимоги як майнового, так і немайнового характеру, а саме: визнати припиненими трудові відносини вимога немайнового характеру; зобов`язати вчинити певні дії вимога немайнового характеру; стягнути суми, що належать позивачу при звільнені вимога майнового характеру (позивачка звільнена від сплати судового збору за вказану вимогу, відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір"); стягнути середній заробіток за затримку видачі копії наказу про звільнення та за затримку розрахунку при звільненні вимога майнового характеру.

За таких обставин суд встановив, що позивачка у порушення вимог пункту 4 частини третьої статті 175, статті 176, частини четвертої статті 177 ЦПК України не визначила чітко зміст позовних вимог щодо розміру стягнення сум, що належать позивачу при звільнені, середнього заробітку за затримку видачі копії наказу про звільнення та за затримку розрахунку при звільненні.

Ухвала суду від 29.08.2025 про залишення позову без руху направлялася позивачці в її електронний кабінет.

Згідно з довідкою про доставку електронного документу ухвала про залишення позовної заяви без руху від 29.08.2025 доставлена до електронного кабінету представника позивачки 29.08.2025.

Позивачка отримала копію ухвали суду 29.08.2025 о 19 год. 37 хв., а тому ухвала вважається такою що вручена позивачці 30.08.2025. Тобто строк на усунення недоліків сплив 09.09.2025.

Станом на 13.10.2025 до суду від позивачки не надійшло заяви про усунення недоліків позовної заяви. Тобто заявниця не усунула недоліки у строк, встановлений судом, навіть з врахуванням часу на поштовий перебіг.

Згідно з частиною третьою статті 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, подану заяву слід вважати неподаною та повернути заявниці, оскільки вона не усунула недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Відповідно до положень статті 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

При цьому суд зазначає, що відповідно до частини сьомої статті 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви. Тобто позивачка не обмежена в праві повторно звернутися до суду з цим позовом після усунення недоліків позову.

Керуючись статтями 2, 175 177, 185, 258 261, 353 355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Азово-Чорноморська адміністративна компанія" про визнання припиненими трудові відносини, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення повного розрахунку при звільненні та середнього заробітку за затримку видачі наказу про звільнення і затримку розрахунку при звільненні повернути позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Роман ВІТЮК