Справа № 183/2141/24
№ 2/183/799/25
20 жовтня 2025 року м.Самар
Самарівський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді - Оладенко О.С.
за участю секретаря судового засідання Павлюк А.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадженняу у приміщенні Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , приватний нотаріус Самарівського районного нотаріального округу Ріхтер Наталія Володимирівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -
У березні 2024 року позивач звернувся до суду з позовом у якому просить визначити додатковий строк тривалістю в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його дідусь ОСОБА_5 , який за життя склав заповіт, згідно з яким заповідав позивачу належну йому частину квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 в селищ. Меліоративне Самарівського району Дніпропетровської області. Про наявність заповіту на його ім`я, позивач дізнався у лютому 2024 року, а 15.02.2024 звернувся із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, який повідомив, що ним пропущено строк для подання заяви. При цьому позивач вказав, що спадкоємцем першої черги була його бабуся ОСОБА_6 , а позивач не входить до кола спадкоємців першої черги. Посилаючись на необізнаність про наявність заповіту просить задовольнити його позов.
Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12.03.2024 провадження по справі відкрито та призначено підготовче засідання.
Ухвалами суду від 08.04.2024; від 12.08.2024 витребувано копію спадкової справи після смерті ОСОБА_5 та після смерті ОСОБА_6 .

Ухвалою суду від 06.11.2024 залучено у якості співвідповідача ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 19.02.2025 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду.

Ухвалою суду від 01.05.2025 поновлено судовий розгляд; залучено до участі у справі у якості третьої особи ОСОБА_4 .

У судовому засіданні представник позивача адвокат Коломоєць С.В. підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві.

Відповідачі у судове засідання повторно не з`явилися, про день та час розгляду справи були повідомлені своєчасно та належним чином. Будь-яких заяв та клопотань від відповідачів не надходило.

Третя особа ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином, будь-яких заяв та клопотань від неї не надходило.

Третя особа приватний нотаріус Ріхтер Н.В. подала заяву про розгляд справи без її участі.

У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив, відповідно до статті 280 ЦПК України, суд за згодою позивача, вважає за можливе, проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5 , який за життя склав заповіт, яким на випадок своєї смерті належну йому частину квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 заповідав ОСОБА_1 (а.с.9,13).

Після смерті ОСОБА_5 спадкова справа не заводилася (а.с.39,40). 15.02.2024 позивач ОСОБА_1 звернувся із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, який повідомив про пропуск позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.15).

Особами, які вважаються такими, що в силу ст.1268 ЦК України прийняли спадщину після смерті ОСОБА_5 були його дружина ОСОБА_6 та син ОСОБА_2 , оскільки проживали зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та до спливу шести місяців після відкриття спадщини не звернулися із заявами про відмову від спадщини (а.с.91).

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_6 , яка заповітом, посвідченим 12.02.2018 на випадок своєї смерті належну їй частину квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 заповідала: 2/3 частини - ОСОБА_4 , 1/3 частину ОСОБА_3 (а.с.70,72).

З матеріалів спадкової справи вбачається, що спадкоємці за заповітом після смерті ОСОБА_6 ОСОБА_4 та ОСОБА_3 своєчасно звернулися із заявами про прийняття спадщини (а.с.65,66).

Крім того, із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_6 звернувся позивач ОСОБА_1 , який доводився ОСОБА_6 та ОСОБА_5 онуком та входить до кола спадкоємців першої черги за правом представлення. Так, матір`ю позивача була ОСОБА_7 (а.с.6), яка померла до відкриття спадщини - ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.16), та яка у свою чергу була донькою ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а.с.7,8).

Також, на час відкриття спадщини разом з ОСОБА_6 проживав її син ОСОБА_2 , який протягом шести місяців не заявив про відмову від прийняття спадщини (а.с.90 зворот).

ОСОБА_4 подала нотаріусу заяву про відмову від прийняття спадщини за законом після смерті бабусі ОСОБА_6 на користь позивача ОСОБА_1 (а.с.65).

Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються наступними нормами права.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини, встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, а також ці обставини визнані судом поважними.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року у справі № 459/2973/18 (провадження № 61-12504св21) зазначено, що: поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч.3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

До поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував право на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкове майно, то правові підстави доля встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

У постанові Верховного Суду від 17 лютого 2022 року у справі № 953/15603/20 (провадження № 61-12451св21) зроблено висновок про те, що при оцінці наявності поважних причин для визначення додаткового строку на прийняття спадщини суди повинні розмежовувати два періоди та оцінювати наявність об`єктивних, непереборних перешкод для реалізації особою права на прийняття спадщини. Перший - період, визначений законом для прийняття спадщини (6 місяців від дня відкриття спадщини), а другий період - від дня закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини до дня звернення до суду із позовом при визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 сплив 28.12.2023. Позивач з заявою про прийняття спадщини звернувся майже через два місяці після спливу зазначеного строку 15.02.2024.

Як на підставу позовних вимог позивач посилається на ту обставину, що не був обізнаний про наявність заповіту на його ім`я, що спадкоємцем першої черги була його бабуся, дружина спадкодавця ОСОБА_6 , і тому він вважав не входив до кола спадкоємців першої черги, про існування заповіту дізнався після смерті дружини спадкодавця ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Відповідні висновки містяться у постанові Верховного Суду від 06.09.2017 у справі № 6-496цс17 та підтриманий у постановах від 10.01.2019 у справі № 263/1221/17; від 17.03.2021 у справі № 308/4272/19; від 22.02.2021 у справі № 644/7785/19 КЦС ВС від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19.

Заповіт ОСОБА_5 був посвідчений у 2011 році. З матеріалів справи вбачається, що позивач не проживав зі спадкодавцем на момент смерті.

У суду відсутні підстави вважати, що позивач до спливу шестимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини, який закінчився 28.12.2023, був обізнаний про наявність заповіту.

Оскільки необізнаність про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог позивача та вважає можливим встановити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 81, 141, 247, 263-265, 280 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ;

відповідач ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 ;

відповідач - ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_4 ;

третя особа - ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_2 ;

третя особа Приватний нотаріус Самарівського районного нотаріального округу Ріхтер Наталія Володимирівна, місцезнаходження: Дніпропетровська обл., м.Самар, вул.Гетьманська, 26.

Повне судове рішення складено і підписано 20 жовтня 2025 року .

Суддя Оладенко О.С.