Єдиний унікальний номер305/1258/24
Номер провадження 2/305/1044/25
УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

14.10.2025 м. Рахів

Суддя Рахівського районного суду Закарпатської області Ластовичак В.Ю., ознайомившись із матеріалами зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку в майні та визнання права власності на неї,

встановив:

До суду 10.10.2025 надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 (зазначене у позові місце проживання: АДРЕСА_1 ), від імені та в інтересах якого діє адвокат Мигальчич Л.А., до ОСОБА_2 (зазначене у позові місце проживання: АДРЕСА_2 ) про припинення права на частку в майні та визнання права власності на неї.

Згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від того ж дня матеріали передано судді Ластовичаку В.Ю., оскільки у його провадженні перебуває позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна об`єктом спільної сумісної власності подружжя, визнання права власності на майно та скасування державної реєстрації на нерухоме майно.

При вирішенні питання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним встановлено ряд недоліків, які наразі унеможливлюють таке прийняття.

Так, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу (ч. 1 ст. 194 ЦПК України).

1. Однак, у порушення п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін, не вказано повну адресу проживання ОСОБА_1 (зокрема область, район), РНОКПП ОСОБА_2 зазначено невірно, як і адресу її проживання.

Як наголосила Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 24.06.2024 по справі №554/7669/21, відступаючи від попередніх позицій, цивільним процесуальним кодексом передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення.

Із отриманої судом відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру за № 1882476 від 13.10.2025 вбачається, що ОСОБА_2 була зареєстрована в АДРЕСА_3 , до 09.10.2025, коли знята з реєстрації, відомості про подальше місце реєстрації відсутні.

2. Разом з тим, звертаючись до суду з цим зустрічним позовом, представниця позивача належним чином не виконала вимоги абзацу 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України, відповідно до якого у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 7 ст. 43 ЦПК України в разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Основною метою використання опису вкладення є одержання відправником офіційних доказів направлення адресату конкретного переліку документів, листування з описом вкладення на відміну від інших відправлень (в тому числі рекомендованим листом) підтверджує вміст конверту, у якому направляється звернення.

Проте, доданий до зустрічного позову опис вкладення як «Зустрічний позов у справі № 305/1258/24» вочевидь не може свідчити про належне виконання вимог процесуального закону, оскільки не містить точного переліку документів, доданих до зустрічної позовної заяви.

3. Також, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна (п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України), у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог (п. 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України).

Додану до зустрічного позову довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості за № 301-09820316 від 04.06.2025 суддя до уваги не бере з урахуванням того, що відповідно до п. 1 Розділу І Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого Наказом Фонду державного майна України № 658 від 17.05.2018, такі довідки формуються для цілей обчислення доходу платника податку - фізичної особи від продажу (обміну) нерухомого майна, а також доходу, отриманого платником податку в результаті прийняття ним у спадщину чи дарунок майна (крім випадків успадкування та/або отримання у дарунок майна, вартість якого оподатковується за нульовою ставкою), доходу, отриманого за іншими правочинами, за якими здійснюється перехід права власності на нерухомість, дохід за якими підлягає оподаткуванню у випадках, передбачених Податковим кодексом України.

Крім того, згідно з п. 6 Розділу ІІІ Порядку, довідка про оціночну вартість об`єкта нерухомості є чинною впродовж 30 календарних днів з дня її формування Єдиною базою, тобто у даному випадку - до 04.07.2025, а зустрічна позовна заява подана 10.10.2025.

Частиною другою статті 176 ЦПК України визначено, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що вартість спірного житлового будинку загальною площею 276,8 кв.м, житловою площею 94,2 кв.м складає згідно з декларацією про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта, від 30.05.2022 - 1 759 тис грн і саме таку вартість необхідно брати до уваги при розрахунку ціни зустрічного позову, а зазначена у зустрічному позові вартість у розмірі 446 398,63 грн є явно заниженою.

Вартість житлового будинку як 1 759 тис грн було враховано у ціні позову у справі за первісним позовом, зокрема в ухвалі Закарпатського апеляційного суду від 04.11.2024 про залишення апеляційної скарги без руху.

У зустрічному позові заявлено дві позовні вимоги майнового характеру, а саме про визнання житлового будинку особистою приватною власністю ОСОБА_1 та про припинення права власності ОСОБА_2 на частку в 17,5% в указаному будинку.

Тому, ціна позову у даному випадку буде складати 1 759 000 гривень + (1 759 000 * 17,5% = 307 825 гривень) = 2 066 825 гривень.

У зв`язку із цим, представницею позивача невірно визначено розмір судового збору, який насправді складає 16 534,60 грн (2 066 825 гривень * 1% * 0,8 - понижуючий коефіцієнт за подання позову в електронній формі), що більше за визначений законом максимальний судовий збір у розмірі 15 140 гривень (5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб), тому саме такий судовий збір підлягає до сплати, а з урахуванням сплаченого судового збору в розмірі 3 571,18 грн позивачу необхідно додатково сплатити 11 568,82 грн.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

4. Крім того, ч. 2 ст. 365 Цивільного кодексу України визначено, що суд постановляє рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду.

Однак, всупереч указаній нормі вартість частки у розмірі 307 825 гривень (1 759 000 * 17,5%) позивачем на депозитний рахунок суду не внесено, а із твердженням про сплату такої частки після проведення оцінки майна суддя не погоджується.

Разом з тим, суддя зазначає, що у разі призначення у справі оціночної експертизи та визначення точної вартості майна експертним шляхом ціна позову та відповідно розмір судового збору, а також вартість частки можуть бути змінені у визначеному законом порядку.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладений у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 194 ЦПК України, до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, наявні підстави для залишення зустрічної позовної заяви без руху, про що слід повідомити позивача, надавши йому строк для усунення недоліків.

Керуючись статтями 185, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

постановив:

Зустрічну позовну заяву залишити без руху, про що повідомити позивача і запропонувати в десятиденний строк з дня вручення даної ухвали усунути недоліки, зазначені в її мотивувальній частині.

Роз`яснити позивачу, що якщо він відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду, а у разі неусунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, є остаточною та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Віктор ЛАСТОВИЧАК