печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2025 року Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Ільєвої Т.Г.,

при секретарі Романенко Д.С.,

провівши підготовче судове засідання у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог: Печерська районна в місті Києві державна адміністрація, як орган опіки та піклування про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу виховання дитини,-

В С Т А Н О В И В :

29.06.2023 до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява, яку передано судді Ільєвій Т.Г. 04.07.2023, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Ухвалою суду від 04.07.2023 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк на усунення виявлених недоліків.

До суду надійшло клопотання позивача, з якого вбачається, що виявлені судом недоліки усунуто.

09.11.2023 було відкрито провадження у справі, призначено судовий розгляд у порядку загального провадження та призначено підготовче судове засідання.

09.04.2024 до суду надійшов відзив ОСОБА_2 на позовну заяву, в якому представник просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

01.05.2024 до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог: Печерська районна в місті Києві державна адміністрація, як орган опіки та піклування про позбавлення батьківських прав.

06.05.2024 до суду надійшов висновок Печерської районної в місті Києві державної адміністрації, як органу опіки та піклування про визначення способів участі ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з малолітніми дітьми.

28.05.2024 до суду надійшли пояснення ОСОБА_1 на відзив, в якому позивач вказує на безпідставність та необґрунтованість доводів викладених у відзиві.

Також, до суду надійшла відповідь ОСОБА_1 на відзив, в якому позивач вказує на безпідставність та необґрунтованість доводів викладених у відзиві.

06.06.2024 ухвалою суду задоволено клопотання представника відповідача та витребувано у Печерського управління поліції ГУНП в м. Києві, наступну інформацію:

- Чи дійсно викликались працівники поліції ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 заява № 4768 від 16.02.2022 року;

- Чи дійсно викликались працівники поліції ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 заява № 5049 від 18.02.2022 року;

- Якщо так, повідомити ким був здійснений виклик, з якої причини був здійснений виклик, які процесуальні документи були складені по результату виклику і яке рішення було прийнято?;

- Чи були внесені відомості в ЄРДР за результатами викликів працівників поліції. Якщо так, то надати витяг з ЄРДР.

06.06.2024 ухвалою суду зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Печерська районна в місті Києві державна адміністрація, як орган опіки та піклування про позбавлення батьківських прав - повернуто особі, яка її подала.

07.05.2025 Постановою Київського апеляційного суду апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено, а ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 06.06.2024 скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

06.11.2024 до суду від Печерського управління поліції ГУНП в м. Києвінадійшли копії матеріалів за зверненням ОСОБА_2

13.10.2025 до суду з`явився позивач та подав заяву про проведення судового засідання без фіксації технічними засобами, одночасно просив суд закрити підготовче провадження у справі, з метою не затягування судового процесу.

Відповідач та її представник у підготовче судове засідання не з`явилися, про місце і час судового розгляду повідомлені належним чином, заяв, клопотань до суду не надійшло.

Так, у відповідності до частини другої статті 2 ЦПК України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.

Відповідно до принципу 2 Рекомендацій № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо принципів цивільного судочинства, спрямованих на вдосконалення функціонування правосуддя, ухвалених Комітетом Міністрів Ради Європи на 367 засіданні заступників міністрів 28 лютого 1984 року, коли в ході судового провадження сторона поводиться недобросовісно і явно зловживає процедурою з очевидною метою затягти провадження, суд має бути наділений повноваженнями або невідкладно винести рішення по суті справи, або застосувати санкції, такі як накладення штрафу, відшкодування завданих збитків або позбавлення права на процесуальну дію; в особливих випадках суд має бути у змозі стягнути судові витрати з адвоката.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Зацікавлена особа має лише демонструвати належне виконання всіх процесуальних заходів, які її стосуються з метою запобігання затримок, і отримання доступу до заходів національного законодавства щодо скорочення проваджень (рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року, заява № 11681/85, § 35).

Аналогічно ЄСПЛ, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див., ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

За приписами пункту 5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Неможливість суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08 листопада 2005 року у справі № 36655/02 «Смірнова проти України», рішення ЄСПЛ від 27 квітня 2000 року у справі № 30979/96 «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. France)). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30 листопада 2006 року у справі «Красношапка проти України»).

За правилами частини першої, пункту 1 частини другої статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

З врахуванням зазначеного, суд звертає увагу, що так як відповідач та/або її представник в підготовче судове засідання не з`явилися, оригінал зустрічної позовної заяви не подали, суд вбачає підстави для вирішення питання про можливість проведення підготовчого судового засідання у відсутність сторони відповідача.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Під час проведення підготовчого судового засідання судом з`ясовано всі питання, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

У відповідності до пункту 15 частини 2 статті 197 та пункту 3 частини 2 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Наряду з вказаним, суд вважає за необхідне роз`яснити відповідачу, що з метою не затягування судового розгляду даної справи, у випадку, якщо позивач бажає за необхідне звернутися до суду з зустрічною позовною заявою, то така заява повинна бути подана суду до судового засідання, разом з підтвердженням про направлення примірника такої позовної заяви з додатками відповідачу за зустрічним позовом та відповідно іншими учасниками справи.

Визнавши підготовку справи до судового розгляду завершеною, керуючись ст. ст. 43, 49, 189, 191, 196, 197-200, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В:

Закрити підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог: Печерська районна в місті Києві державна адміністрація, як орган опіки та піклування про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу виховання дитини, та призначити справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду на 11 грудня 2025 року о 12 год. 00 хв.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Тетяна ІЛЬЄВА