ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2025 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого Пищиди М.М.

суддів Ткаченко І.Ю., Свистунової О.В.

за участю секретаря судового засідання Триполець В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Індустріального районного суду м. Дніпра від 09 травня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту соціального захисту населення Донецької облдержадміністрації, заступника начальника управління соціально - трудових відносин та соціального діалогу - начальник відділу моніторингу соціальних програм Департаменту соціального захисту населення Донецької облдержадміністрації Бондаренко О.М., - третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору: Донецька обласна державна адміністрація про захист честі, гідності та ділової репутації, -

В С Т А Н О В И Л А:

У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Департаменту соціального захисту населення Донецької облдержадміністрації, заступника начальника управління соціально - трудових відносин та соціального діалогу - начальник відділу моніторингу соціальних програм Департаменту соціального захисту населення Донецької облдержадміністрації Бондаренко О.М., - третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору: Донецька обласна державна адміністрація про захист честі, гідності та ділової репутації.

В обґрунтування позовних вимог посилалася на те, що 4 лютого 2019 року позивач була звільнена з посади завідувача сектору моніторингу провадження процесів децентралізації у сфері соціального захисту населення відділу моніторингу соціальних програм Департаменту соціального захисту населення Донецької обласної державної адміністрації.

11.07.2019 року рішенням Донецького окружного адміністративного суду у справі № 200/ 3099 /19 її було поновлено на посаді завідувача сектору моніторингу впровадження процесів централізації у сфері соціальної захисту населення відділу моніторингу соціальних програм, яке залишено без змін в апеляційній інстанції.

Згідно доповідної записки від 29.07.2019 року, заступника начальника управління соціально - трудових відносин та соціального діалогу - начальника відділу моніторингу соціальних програм Департаменту соціального захисту населення Донецької облдержадміністрації Бондаренко О.М. доведено до відома керівника Департаменту соціального захисту населення Донецької облдержадміністрації, що після поновлення ОСОБА_1 на посаді, частину робочого часу вона використовує для відвідування розважальних сайтів в Інтернеті. Зазначену службову записку було передано двом особам, а саме ОСОБА_2 (начальнику відділу діловодства, контролю, організації прийому та роботи із зверненнями громадян) та ОСОБА_3 (начальнику відділу управління персоналом).

Дана неправдива інформація стала результатом негативного ставлення до неї з боку не тільки керівного складу Департаменту соціальної захисту населення Донецької обласної державної адміністрації, а й колег, особливо з боку тих, яким доповідна записка від 29.07. 2019 року була доведена.

Також вважає, що доказом порушення її честі та ділової репутації була характеристика, надана на ім`я позивача - ОСОБА_1 , завідуючого сектору моніторингу впровадження децентралізації у сфері соціальної захисту.

Наказом від 22.10.2018 року директором Департаменту соціальної захисту населення Донецької облдержадміністрації №02-09 /94/203-18 було відкрито дисциплінарне провадження щодо невиконання, неналежного виконання своїх посадових обов`язків завідувача сектора моніторингу впровадження процесів децентралізації у сфері соціальної захисту населення відділу моніторингу соціальних програм Бойко Олені Віталіївни.

Дана характеристика є у матеріалах дисциплінарної справи та з нею були ознайомлені всі члени дисциплінарної комісії. Вважає, що наведена в ній інформація є неправдивою.

Зазначала, що вона працювала у системі Пенсійного фонду України майже 18 років, отримувала грамоти та подяки не тільки від органів Пенсійного фонду України, а й місцевого самоврядування, що підтверджується записом у трудовій книжці. Характеристику було надано заступником начальника управління начальником відділу моніторингу соціальних програм ОСОБА_4 при розгляді іншої дисциплінарної справи, порушеної відповідно до наказу Департаменту соціальної захисту населення Донецької обласної державної адміністрації від 10.01.2019 року №02-09 /4/203-19.

Враховуючи зазначене, з урахуванням заяви про зміну позовних вимог позивач просила суд: визнати недостовірною та такою, що порушує права ОСОБА_1 на повагу до її честі та ділової репутації, яка розповсюджена Департаментом соціального захисту населення Донецької облдержадмінстрації та заступником начальника управління начальником відділу моніторингу соціальних програм Бондаренко О.М. інформацію, у доповідній записці від 29.07. 2019 , а саме :«Довожу до відома, що після відновлення на посаді ОСОБА_1 частину робочого часу вона використовує для відвідування розважальних сайтів в інтернеті. Так, тільки за два останні робочі дні 25-26 липня в робочу годину нею було зроблено 12 публікацій на особистій сторінці сайту facebook.com, не пов`язаних із службовою інформацією»;

зобов`язати Департамент соціального захисту населення Донецької облдержадмінстрації та заступника начальника управління начальника відділу моніторингу соціальних програм Бондаренко О.М. спростувати поширену відносно ОСОБА_1 недостовірну інформацію шляхом написання письмової доповідної записки найближчим часом після набрання судовим рішенням у справі, наступного тексту спростування: «29.07.2019 року доповідною запискою мною, ОСОБА_4 , написано недостовірні та неправдиві відомості щодо ОСОБА_1 , а саме те, що вона після поновлення її на посаді частину робочого часу використовує для відвідування розважальних сайтів в інтернеті та публікує на особистій сторінці сайту facebook.com публікації, що не пов`язані із службовою інформацією».

Департаменту соціального захисту населення Донецької облдержадмінстрації, після спростування недостовірної інформації, направити на ознайомлення спростування ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ;

визнати недостовірною та такою, що порушує права ОСОБА_1 на повагу її честі та ділової репутації, інформацію, поширену Департаментом соціального захисту населення Донецької облдержадмінстрації та заступником начальника управління начальником відділу моніторингу соціальних програм ОСОБА_4 в характеристиках, наданих до дисциплінарних справ: «має вищу освіту, у 2015 році отримала диплом магістра у ДРІДУ НАДУ за спеціальністю «державне управління». З перших днів перебування на посаді ОСОБА_1 показала собі як конфліктний працівник. Висловлювала незгоду зі всталеними методами роботи і намагалася внести зміни до організації роботи за тим сценарієм, до якого вона звикла на попередньому місці роботи. З цього приводу у неї відбувалися конфліктні ситуації з колегами, які вдавалося вирішити лише втручанням керівного складу Департаменту. Безпосереднім керівником з ОСОБА_1 неодноразово проводилися співбесіди щодо дотримання етики державного службовця, після чого манери поведінки на деяку годину покращувалися. Проекти підготовлених інформацій, які потребували виправлення з боку безпосереднього керівника іноді сприймалися ОСОБА_1 невдоволено та з елементами агресії. Схильна до виправдання будь-яких недоліків у своїй роботі об`єктивними причинами, негативно сприймає конструктивну критику, проявляє зневажливе ставлення до вказівок начальників і до службової субординації. Деякі аспекти моралі несумісні з посадою такого рівня. Має схильність критикувати колег по службі та керівного складу Департаменту перед третіми особами, честю колективу не дорожить».

Департаменту соціального захисту населення Донецької облдержадмінстрації та заступнику начальника управління начальником відділу моніторингу соціальних програм ОСОБА_4 після спростування недостовірної інформації у характеристиці позивача, направити на ознайомлення спростування членам Дисциплінарної комісії Донецької облдержадмінстрації.

Стягнути з Департаменту соціального захисту населення Донецької облдержадмінстрації та заступника начальника управління начальником відділу моніторингу соціальних програм Бондаренко О.М. на користь ОСОБА_1 моральну шкоду за розповсюдження недостовірної інформації у розмірі 50 000 грн.

Рішенням Індустріального районного суду м. Дніпра від 09 травня 2025 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до Департаменту соціального захисту населення Донецької облдержадміністрації, заступника начальника управління соціально - трудових відносин та соціального діалогу - начальника відділу моніторингу соціальних програм Департаменту соціального захисту населення Донецької облдержадміністрації Бондаренко О.М., третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору: Донецька обласна державна адміністрація про захист честі, гідності та ділової репутації відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 звернулася до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове судове рішення, яким вимоги задовольнити в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що при винесенні рішення судом першої інстанції порушені норми матеріального та процесуального права.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Як вбачається з матеріалів справи, що ОСОБА_1 наказом директора Департаменту соціального захисту населення Донецької обласної адмінстрації № 63/03 від 19 жовтня 2017 року була призначена на посаду завідуюча сектором моніторингу з 19.07.2017.

30.01.2019 заступником начальника управління-начальником відділу моніторингу та соціальних програм була складена характеристика на завідуюча сектором моніторингу впровадження децентралізації в сфері соціального захисту населення моніторингу соціальних програм ОСОБА_1 . Характеристика надана для дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ.

Наказом № 02-10/18-ос/205-19 від 14.02.2019 накладено на ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.

Згідно наказу № 02-09/99/203-19 від 11.07.2019 поновлено ОСОБА_1 на посаді завідуючого сектора моніторингу впровадження процесів децентралізації в сфері соціального захисту населення відділу моніторингу соціальних програм управління соціально-трудових відносин та соціального діалогу Департаменту соціального захисту населення Донецької обласної державної адміністрації.

Наказом № 02-09/111/203-19 від 02.09.2019 внесені зміни до наказу від 11.07.2019 № на виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 11.07.219 у справі № 200/3099/19а та введено в структуру Департаменту посаду завідуючого сектора моніторінгу впровадження процесів децентралізації в сфері соціальних програм управління соціально-трудових відносин та соціального діалогу Департаменту соціального захисту населення Донецької обласної державної адміністрації.

29.07.2019 заступником начальника управління соціального діалогу та соціально-трудових відносин начальником відділу моніторингу соціальних програм Бондаренко О.М. на ім`я директора Департаменту соціального захисту населення облдержадміністрації Токаревої О.А. складена доповідна записка, яка містить такий зміст: «Доводжу до Вашого відома, що після відновлення на посаді ОСОБА_1 частину робочого часу вона використовує для відвідування розважальних сайтів в інтернеті. Так, тільки за два останні робочі дні 25-26 липня в робочий час нею було зроблено 12 публікацій на особистій сторінці сайту facebook.com, не пов`язаних із службовою інформацією. Виходи в інтернет здійснювались за допомогою особистого мобільного телефону, без використання службового обладнання та службового доступу до інтернету».

Позивачем завідуючем сектором моніторингу впровадження процесів децентралізації в сфері соціального захисту населення відділу моніторингу соціальних програм Бойко О.В. 29.07.2019 після ознайомлення із доповідною запискою ОСОБА_4 подана доповідна записка Директору Департаменту соціального захисту населення облдержадміністрації Токаревої О.А.

Матеріали справи містять копію Положення про сектор моніторингу впровадження процесів децентралізації в сфері соціального захисту населення відділу моніторингу соціальних програм управління соціально-трудових відносин та соціального діалогу Департаменту соціального захисту населення Донецької обласної державної адміністрації та копію посадової інструкції завідуючого сектору Бойко Олени Віталіївни.

Завдання та обов`язки ОСОБА_1 визначені в розділі 2 посадової інструкції, затвердженою директором Департаменту соціального захисту населення Донецької облдержадміністрації 02.02.2019.

Наказом № 02-10/127-ос/205-20 від 08.12.2020 звільнено ОСОБА_1 з посади завідуюча сектору моніторінгу впровадження процесів децентралізації в сфері соціального захисту населення відділу соціальних програм 11.12.2020 за переведенням до апарату Міністерства молоді та спорту.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із безпідставності та недоведеності, оскільки позивачем не надано належних доказів на підтвердження своїх вимог.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції.

Відповідно до статті 34 Конституції України кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.

Згідно зі статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Статтею 201 ЦК України передбачено, що, зокрема, честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством.

Згідно з частиною першою статті 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Тлумачення статті 277 ЦК України свідчить, що позов про спростування недостовірної інформації підлягає задоволенню за такої сукупності умов: поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права; врахування положень статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини щодо її застосування.

Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.

Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності.

Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

Відповідно до статті 277 ЦК не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції.

Статтею 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ст. 10 Конвенції кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду.

У своїй практиці Європейський Суд з прав людини розрізняє факти та оціночні судження.

Так, у рішенні у справі Lingens v. Austria, Європейський Суд зазначив, якщо існування фактів може бути підтверджене, правдивість оціночних суджень не піддається доведенню. Вимога довести правдивість оціночних суджень є нездійсненною і порушує свободу висловлення думки як таку, що є фундаментальною частиною права, яке охороняється статтею 10 Конвенції.

Особа, яка висловлює не факти, а власні погляди, критичні висловлювання, припущення, не може бути зобов`язана доводити їх правдивість, оскільки це є порушенням свободи на власну точку зору, що визнається фундаментальною частиною права, захист якого передбачений статтею 10 Конвенції.

Якщо існування фактів може бути підтверджене, правдивість оціночних суджень не піддається доведенню. Вимога довести правдивість оціночних суджень є нездійсненною і порушує свободу висловлювання думки як таку, що є фундаментальною частиною права, яке охороняється статтею 10 Конвенції (рішення у справі «Лінгенс проти Австрії» від 08 липня 1986 року).

Згідно з частинами першою, другою статті 30 Закону України «Про інформацію» в чинній на час виникнення спірних правовідносин редакції ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов`язок відшкодувати завдану моральну шкоду.

Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 листопада 2019 року у справі № 904/4494/18 зроблено правовий висновок про те, що при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, що не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України).

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що викладена в характеристиці заступника начальника управління-начальника відділу моніторингу соціальних програм ОСОБА_4 від 30.01.2019 інформація містить суб`єктивну оцінку поведінки позивача та підпадає під категорію «оціночні судження», що не підлягає спростуванню; ця інформація не містить фактичних даних, що порушують честь та гідність позивача, а лише є узагальненою інформацією про характеристику позивача з боку ОСОБА_4 ; є відображенням оціночних суджень керівництва щодо особистих і ділових якостей позивача, тобто викладені у ній відомості сформульовані на підставі суб`єктивного аналізу ставлення ОСОБА_5 до виконання службових обов`язків та відносин позивача з колективом.

Згідно матеріалів справи сторони перебували у трудових відносинах, під час перебування у яких заступником начальника управління соціального діалогу та соціального-трудового начальника відділу моніторингу соціальних програм ОСОБА_4 було складено доповідну записку 29.07.2019.

Враховуючи зазначене, інформація, спростування якої вимагає ОСОБА_4 , стосується трудової діяльності, правовідносини, які склались під час написання доповідної записки від 29.07.2019, мають природу прав та обов`язків працівників та роботодавця, тому не є її розповсюдженням, та не можуть порушувати честь, гідність та ділову репутацію позивача, як учасника трудових відносин.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов до вірного висновку, що відповідачами не було порушено право на повагу до гідності та честі позивача, оскільки позивачем не надано належних та допустимих доказів в підтвердження позовних вимог.

Колегія апеляційного суду також погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для стягнення моральної шкоди з огляду на те, що позивач не довів факту заподіяння моральної шкоди, втрат немайнового характеру, а також за яких обставин чи якими діями відповідача вони заподіяні.

Відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів діючим законодавством не передбачена.

Тому, вирішуючи даний спір, суд першої інстанції в достатньо повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, обставини по справі, перевірив доводи і дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону.

Згідно із ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381- 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Індустріального районного суду м. Дніпра від 09 травня 2025 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів в передбаченому законом порядку.

Вступна та резолютивна частини постанови проголошені 15 жовтня 2025 року.

Повний текст постанови складено 16 жовтня 2025 року.

Головуючий:

Судді: