ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 жовтня 2025 року Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючої судді Комаревцевої Л.В.

з секретарем Гаврилюк О.В.

за участю представника позивача ОСОБА_1

представника відповідачів Горбенко І.М.

розглянувши в порядку загального позовного провадження в залу суду № 224 по вул. Кошиця, 5а в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2025 року представник позивача звернувся до суду з позовом до відповідачів та просив:

Визнати причини пропуску строку поважними, визначити позивачу, ОСОБА_3 додатковий строк тривалістю 2 місяці для подачі заяви про прийняття спадщини нотаріусу про прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

29.08.2025 ухвалою суду відкрито провадження.

29.09.2025 ухвалою суду розгляд справи призначено по суті.

В судовому засіданні 14.10.2025 представник позивача підтримав позовні вимоги та просив задовольнити.

Представник відповідачів заперечувала, зазначила про те, що права позивача відповідачами не порушено.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав.

Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що в Книзі записів актів громадянського стану про народження Дніпровським бюро РАЦС було зроблено актовий запис за №2210, батьками записано ОСОБА_5 , ОСОБА_7 (а.с.10).

ОСОБА_3 відповідно до закордонного паспорта ССHV6C97V проживає у м. Дрезден, Федеративна Республіка Німеччина ( а.с.22).

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого згідно з розпорядженням від 13.12.1995 відділом приватизації державного житлового фонду Харківської районної державної адміністрації м. Києва, квартира АДРЕСА_1 дійсно належить на праві спільної у власності ОСОБА_5 та ОСОБА_7 у рівних долях ( а.с.28).

29.04.1999 ОСОБА_5 заповів ОСОБА_3 всю належну йому частину квартири АДРЕСА_1 ( а.с. 27).

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) складено актовий запис №25273 ( а.с.9).

Згідно із ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно із ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно із ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно із ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд вважає важливими заперечення представника відповідачів, рахом з тим не може їх врахувати виходячи з наступного.

Київська міська рада не є фактичним носієм спадкових прав, але залучена як потенційний набувач майна у разі відсутності спадкоємців (ст. 1277 ЦКУ).

Оскільки Позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом, права Київради не порушуються, але її участь як відповідача відповідає процесуальним вимогам.

Відтак, посилання на "непорушення прав" не є підставою для відмови в позові, бо суд розглядає питання поважності причин пропуску строку, а не наявності спору про право власності.

Позивачем доведено ступінь родинного зв`язку з батьком, додано копію заповіту, зазначено про відсутність на території України у зв`язку з перебуванням у Федеративній Республіці Німеччина та неможливість реалізувати право на спадкування у встановлений законом строк, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 12,76,77,78,79,80,81,263,265 ЦПК, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_3 до Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_3 додатковий строк у два місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті батька - ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 14.10.2025

Суддя Л.В. Комаревцева