Провадження № 2/205/5858/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2025 року місто Дніпро

Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра Дорошенко Г.В., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини з матір`ю,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_3 звернулась до Новокодацького районного суду міста Дніпра з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини з матір`ю.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.10.2025 року, цивільну справу №205/15027/25, провадження №2/205/5858/25, було розподілено головуючому судді Дорошенко Г.В. та передано судді канцелярією суду 06.10.2025 року.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що зазначена заяви не може бути прийнята до розгляду Новокодацьким районним судом міста Дніпра та підлягає направленню за підсудністю з наступних підстав.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно норм ЦПК України існує загальна підсудність справ за місцезнаходженням відповідача (ст. 27 ЦПК України), альтернативна підсудність за вибором позивача (ст.28 ЦПК України) та виключна підсудність (ст. 30 ЦПК).

Згідно зі статтею 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Отже, відповідно до положень ч.1 ст.27 ЦПК України позов про розірвання шлюбу на загальних підставах може подаватись за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або перебування відповідача. У випадку, якщо на утриманні позивача є малолітні або неповнолітні діти, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. Також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача або відповідача позов про розірвання шлюбу може пред`являтись за домовленістю між подружжям.

Звертаючись з даним позовом до Новокодацького районного суду міста Дніпра, позивач у позовній заяві не посилалася та не обґрунтовувала підсудність даної справи положеннями ч. 2 ст. 28 ЦПК України та не надала доказів у підтвердження підсудності даної справи Новокодацькому районному суду міста Дніпра відповідно до положень ч. 2 ст. 28 ЦПК України.

Відтак, підсудність даної справи визначається за загальним правилом, встановленим ч. 1 ст. 27 ЦПК України.

На виконання ч. 6 ст. 187 ЦПК України, в порядку ч. 8 ст. 187 ЦПК України, судом витребувано відомості про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача ОСОБА_2 з Єдиного державного демографічного реєстру та отримано відповідь №1859228 від 06.10.2025 року, згідно з якою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 12.07.2011 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Також судом витребувано з Єдиного державного демографічного реєстру відомості про зареєстроване місце проживання (перебування) позивача ОСОБА_1 та отримано відповідь №1859245 від 06.10.2025 року, згідно з якою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 24.04.2002 року зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Оскільки, с. Просяна входить до складу Маломихайлівської сільської територіальної громади (колишній Покровський район), то розгляд даної позовної заяви відноситься до юрисдикції Покровського районного суду Дніпропетровської області.

Зокрема, Постановою Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-ІХ «Про утворення та ліквідацію районів» у Дніпропетровській області утворено Синельниківський район (з адміністративним центром у місті Синельникове) у складі територій Брагинівської сільської, Васильківської селищної, Великомихайлівської сільської, Дубовиківської сільської, Зайцівської сільської, Іларіонівської селищної, Маломихайлівської сільської, Межівської селищної, Миколаївської сільської, Новопавлівської сільської, Першотравенської міської, Петропавлівської селищної, Покровської селищної, Раївської сільської, Роздорської селищної, Синельниківської міської, Славгородської селищної, Слов`янської сільської, Української сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Вказаною Постановою у Дніпропетровській області ліквідовано: Апостолівський, Васильківський, Верхньодніпровський, Дніпровський, Криворізький, Криничанський, Магдалинівський, Межівський, Нікопольський, Новомосковський, Павлоградський, Петриківський, Петропавлівський, Покровський, П`ятихатський, Синельниківський, Солонянський, Софіївський, Томаківський, Царичанський, Широківський, Юр`ївський райони.

Однак, відповідно до пункту 3 розділу XII Закону України «Про судоустрій і статус суддів» до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Частиною першою статті 8 Закону №1402-VIII визначено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

За таких обставин суд дійшов висновку про те, що даний позов не підсудний Новокодацькому районному суду міста Дніпра.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

За змістом ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи вищевикладене, вважаю необхідним направити матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини з матір`ю для розгляду за підсудністю до Покровського районного суду Дніпропетровської області.

Відповідно до ч. 3 ст. 31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Керуючись ст. ст. 27, 28, 31, 32, 187 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини з матір`ю, передати для розгляду за підсудністю до Покровського районного суду Дніпропетровської області (53600, Дніпропетровська область, Покровський район, смт. Покровське, вул. Дмитра Яворницького, 134).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду в п`ятнадцятиденний строк із дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Г.В.Дорошенко

.