ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/818/2379/25 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Справи у спорах, що виникають із сімейних відносин, з них
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2025 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Яцини В.Б.,

суддів колегії Мальованого Ю.М., Тичкової О.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Шевцової К.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Спаскіна Дмитра Анатолійовича на ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 24 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи ОСОБА_4 , П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин,-

В С Т А Н О В И В :

04.12.2019 року до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 , П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин, згідно прохальної частини якої вона просила суд: встановити факт родинних зв`язків, а саме те, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідним сином ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ; встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є двоюрідним братом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Рішенням Дзержинського районного суду м.Харкова від 28 січня 2025 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено.

Встановлено факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є двоюрідним братом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Стягнуто з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , сплачений судовий збір у розмірі 1 536 грн. 80 коп., та витрати на правничу допомогу у розмірі 6 000 грн 00 коп.

Під час розгляду справи в суді першої інстанції від представника відповідача за основною позовною заявою ОСОБА_3 адвоката Спаскіна Дмитра Анатолійовича надійшла до суду зустрічна позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про визнання права на спадкування, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.02.2019 №3-92, зобов`язання П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори скасувати нотаріальну дію з видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, яку представник відповідача просив прийняти до спільного розгляду з первісним позовом та поновити строк на подання зустрічної позовної заяви.

Зазначив, що вимоги за первісним позовом та за зустрічним позовом пов`язані і їх спільний розгляд є доцільним, що для об`єднання вимог за первісним і зустрічним позовом є підстави зазначені в ст. 193 ЦПК України, просив вимоги за первісним та зустрічним позовами об`єднати в одне провадження.

Позивач проти прийняття зустрічної позовної заяви заперечував, посилаючись на те, що представником відповідачки був пропущений строк на подання зустрічної позовної заяви, та первісний позов і зустрічний позов не є взаємопов`язаними, виникають з різних правовідносин.

Ухвалою Дзержинського районного суду від 24 листопада 2023 року було поновлено представнику відповідача за первісною позовною заявою ОСОБА_3 адвокату Спаскіну Дмитру Анатолійовичу процесуальний строк для подачі відзиву на позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин.

В прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про визнання права на спадкування, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.02.2019 № 3-92, зобов`язання П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори скасувати нотаріальні дії з видачі свідоцтва про право на спадщину за законом - відмовлено.

Зустрічну позовну заяву повернуто адвокату Спаскіну Дмитру Анатолійовичу та роз`яснено право звернутися до суду з цими позовними вимогами в загальному порядку.

На вказане рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 28 січня 2025 року та ухвалу від 24 листопада 2023 року представником відповідачки ОСОБА_1 адвокатом Спаскіним Д.А. була подана апеляційна скарга.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 адвокат Спаскін Д.А. посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить вказану ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Вказано, що відповідач у справі ОСОБА_3 є двоюрідною сестрою позивача. Матеріалами справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_7 померла ОСОБА_7 (рідна тітка відповідача та позивача, рідна сестра батька позивача), ІНФОРМАЦІЯ_8 . У зв`язку із цим, 01.11.2017 року до Восьмої Харківської державної нотаріальної контори звернулась відповідач ОСОБА_3 із заявою про прийняття спадщини, яка складається з квартири АДРЕСА_3 , спадкоємцем на яку у відповідній частці є відповідач ОСОБА_3 (рідна племінниця спадкодавиці), оскільки мати відповідача ОСОБА_3 рідна сестра спадкодавиці ОСОБА_8 , померла ІНФОРМАЦІЯ_9 . У вказаній заяві відповідачем було зазначено, що згоду на включення ОСОБА_2 та ОСОБА_4 до свідоцтва про право на спадщину після ОСОБА_7 , як її рідних племінників спадкодавиці, відмовляється надати.

Позивачем ОСОБА_2 21.02.2019 року було отримано свідоцтво № 3-92 про право на спадщину за законом, спадкова справа №983/2016, виданого державним нотаріусом Восьмої Харківської державної нотаріальної контори Кретовою О.В. на частку спадкового майна, а саме квартиру АДРЕСА_3 , яка залишилась після смерті ОСОБА_7 (рідної тітки позивача), ІНФОРМАЦІЯ_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 . Свідоцтво про право на спадщину на частку спадкового майна ще не видано. Також звертає увагу, що Харківським апеляційним судом у постанові від 23.05.2019 у справі № 643/12958/18 за заявою ОСОБА_9 про встановлення факту родинних відносин, у якій вона просила встановити юридичний факт того, що її дідусь ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідним сином її прабабці ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , було встановлено, що між ОСОБА_2 (позивач у даній справі) та ОСОБА_1 (відповідачка у даній справі) існує спір про право на спадкування після смерті ОСОБА_7 . Встановлення ОСОБА_9 , яка є донькою ОСОБА_2 , факту родинних відносин між ОСОБА_5 (дідом заявниці) та ОСОБА_6 (прабабкою заявниці) вплине в подальшому на право на спадкування ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_7 .

Вважає, що судом помилково було долучено до матеріалів справи та взято до уваги наступні документи: копія особової справи ОСОБА_5 та копія картки прописки ОСОБА_6 , які було визнано допустими доказами у вказаній справі, х покликанням на те, що влни були одержані законним шляхом. А саме титульного аркуша особової справи, анкети від 20.12.1967 року, автобіографії від 20.12.1967 року, анкети від 14.06.1964 року, автобіографії від 14.06.1964 року, про що свідчить власноруч написана заява ОСОБА_4 від 08.02.2021 року з проставленням підпису останньої.

Зазначає, що у даному випадку у позивача відсутня мета встановлення юридичного факту, оскільки на теперішній час позивачем ОСОБА_2 вже незаконно отримано свідоцтво про право на спадщину за законом від 21.02.2019 року № 3-92 на частку майна спадкодавця ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 на квартиру АДРЕСА_3 .

Вважає, що при видачі державним нотаріусом Восьмої Харківської Державної нотаріальної контори Кретовою О.В. за спадковою справою № 983/2016 свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.02.2019 № 3-92 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , підстави для закликання до спадкоємства за законом ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , були відсутні. Також були відсутні документи, підтверджуючі юридичний факт родинних відносин між спадкодавцем ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 і його батьком ОСОБА_5 . Тобто отримання рішення суду про встановлення факту родинних відносин фактично необхідно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 для легалізації незаконно отриманого свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.02.2019 №3-92, так як юридичні наслідки вже настали ще до встановлення факту родинних відносин.

Крім того судом не взято до уваги доводи про те, що 05.04.2021 позивачем надано копію архівної довідки від 12.02.2021 № 01-42/З-189-196 та копію актового запису про народження на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_10 . Де було зазначено, що дата та рік народження не співпадають із особою на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто зазначено, що вказані особи є різними

За таких обставин вважає, що ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 24.11.2023 помилково було відмовлено у прийнятті до спільного розгляду у цій справі зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора, про визнання права на спадкування, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.02.2019 № 3-92, зобов`язання П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори скасувати нотаріальні дії з видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, та повернуто адвокату Спаскіну Дмитру Анатолійовичу (наразі судом апеляційної інстанції у провадженні № 22-ц/818/2379/25 у даній справі № 953/24192/19 розглядається апеляційна скарга на вказану ухвалу суду першої інстанції). Таким чином залишення без розгляду зустрічної позовної заяви та подальший розгляд справи порушують права позивача та відповідача визначенні Конституцією України та іншими чинними законодавчими актами України в часті справедливого судового захисту.

Колегія суддів, заслухала доповідь судді-доповідача, пояснення позивача та представника відповідачки

Колегія суддів, заслухала доповідь судді-доповідача, пояснення позивача та представника відповідачки адвоката Спаскіна Дмитра Анатолійовича, за відсутності інших учасників справи, належним чином повідомлених про судовий розгляд скарги, що передбачено ст. 372 ЦПК України, відповідно до ст. 367 ЦПК України перевірила законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги і вважає, що скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним нормам цивільного процесуального права рішення суду першої інстанції відповідає.

Повертаючи зустрічну позовну заяву суд першої інстанції вказав, що вона не є пов`язаною з первинним позовом, їх спільний розгляд не є доцільний. Відсутні можливості виключення задоволення первісного позову у разі задоволення зустрічного (ч.2 ст.193 ЦПК України), внаслідок цього зустрічний позов підлягає поверненню позивачеві за зустрічним позовом.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду.

Статтею 193 ЦПК України встановлено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно з ч.2 цієї норми зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

За ч.3 ст.193 ЦПК України вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Суд наголошує, що прийняття зустрічного позову дозволяє розглянути в одному процесі вимоги обох сторін, що дає можливість заощадити час і сприяє більш швидкому захисту їхніх прав та інтересів, а також запобігає можливості винесення суперечливих і взаємовиключних судових рішень у цивільній справі.

Однак, вирішуючи питання про прийняття до розгляду зустрічного позову, слід виходити з такого.

У своїх постановах від 27.01.2021 у справі № 908/1688/20, від 13.03.2019 у справі № 916/3245/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним, при цьому взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 звернувся до ОСОБА_1 , треті особи ОСОБА_4 , П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин, що є необхідним для оформлення відповідних спадкових прав позивача, які на цих фактах ґрунтуються.

Від представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Спаскіна Д.М. до суду21.11.2023 надійшла зустрічна позовна заява від 09.11.2020 ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про визнання ОСОБА_2 таким, що не має права на спадкування за спадковою справою № 983/2016 і не може бути спадкоємцем на майно ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 квартиру АДРЕСА_3 , визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.02.2019 №3-92, видане ОСОБА_2 у зв`язку з тим, що він не має права на спадкування вищевказаного майна, та зобов`язання П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори скасувати нотаріальну дію з видачі вищевказаного свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.02.2019 № 3-92 на ім`я ОСОБА_2 (т. 1 а.с. 95-103, т. 2 а.с. 51-52).

Зустрічна позовна заява про визнання права на спадкування та оскарження свідоцтва про спадщину на ім`я позивача обґрунтована тим, що відповідачка є племінницею спадкодавиці ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 . При цьому позивачу було незаконно видано свідоцтво про спадщину за законом від 21.02.2019 № 3-92, оскільки на той день були відсутні документи на підтвердження юридичного факту родинних відносин між спадкодавцем ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 та позивачем ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Відповідно до ч.2 ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Взаємний зв`язок первісного і зустрічного позову може виявлятись у тому, що зустрічна вимога виключає вимогу первісну, або обидва випливають з однієї підстави, або взаємний зв`язок виникає з однорідності обставин виникнення взаємних матеріально-правових вимог між позивачем і відповідачем. Первісний і зустрічний позов можуть бути взаємозв`язаними і тоді, коли підстава зустрічного позову паралізує підставу первісного позову, а тому задоволення вимог відповідача виключає задоволення вимог позивача.

Таким чином, зі змісту ст.193 ЦПК України вбачається, що прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним відноситься до дискреційних повноважень суду, при цьому сам суд першої інстанції визначає взаємопов`язаність позовів (зокрема, виникнення із одних правовідносин, випадок коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, тощо), а, крім цього, додатково повинен визначитися із доцільністю такого спільного розгляду, що є оціночним поняттям у кожній окремій справі та оцінку цьому може дати виключно суд, що розглядає справу як суд першої інстанції.

Відповідно до ч.3 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням, зокрема, вимог вищевказаної частини другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику.

Отже, за змістом статті 193 ЦПК України однією з умов прийняття зустрічного позову є доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

За змістом вказаних норм цивільного процесуального права доцільно розглядати зустрічний позов в одному процесі тоді, коли це дозволить більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємини сторін, виключити винесення взаємосуперечливих або взаємовиключних судових рішень. І, навпаки, недоцільно розглядати ці вимоги сумісно тоді, коли це затягне розгляд справи, а вимоги повністю можуть бути розглянуті окремо.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

У постанові від 20 березня 2019 року у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду також вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

У даному випадку виник спір про те, чи є заявник спадкоємцем, що вимагає встановлення запитаного ним юридичного факту, яка надає йому законні підстави для отримання свідоцтва про право на спадщину.

При цьому відповідачка заперечує ті юридичні факти, які просить встановити позивач, та наполягає на незаконності вже виданого на ім`я позивача свідоцтва про право на спадкування на частку у спадщини.

Спір про видачу свідоцтва про спадщину є похідний від встановлення юридичних фактів, які заявлені у даній справі та мають преюдиціальне значення для законності видачі свідоцтва, а тому не позовна заява відповідачки про незаконність видачі свідоцтва про спадщину впливає на предмет цього спору щодо юридичних фактів, а навпаки встановлені у даному спорі юридичні факти мають преюдиціальне значення для спору про незаконність видачі свідоцтва про спадщину.

Отже, предмети та підстави первісного та зустрічного позовів є різними. Відповідно, різними є й предмети доказування за ними. Зв`язок між вимогами зустрічного та первісного позовів є лише опосередкованим.

Виходячи з викладеного, апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції, що позовні вимоги зустрічного позову ОСОБА_1 про визнання незаконним свідоцтва про право на спадщину до розгляду цього спору щодо юридичних фактів є передчасним, що відповідає вищевказаним нормам цивільного процесуального прав та правовим висновкам касаційного суду.

З цих підстав колегія суддів відхиляє наведені з цього доводи скарги щодо перешкоджання відповідачі у доступі до суду для розгляду зустрічної позовної заяви та відсутні легітимної мети для встановлення юридичних фактів у даній справі, за їх безпідставністю.

Отже, судом першої інстанції обґрунтовано відмовлено у прийнятті зустрічного позову.

При цьому, відповідачка не позбавлена права як доводити відсутність підстав для встановлення юридичних фактів, які необхідні для видачі свідоцтва про спадщину у даній справі, так і подати самостійно позов з цих підстав про визнання свідоцтва про право на спадщину незаконним до суду окремо. Отже, право відповідача на доступ до правосуддя не порушено.

Враховуючи викладене, судова колегія дійшла висновку, що ухвалу суду першої інстанції постановлено з додержанням норм процесуального права.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст.367,368,369,375,381,382,383,384, ЦПК України суд апеляційної інстанції, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Спаскіна Дмитра Анатолійовича залишити без задоволення.

Ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 24 листопада 2023 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 13 жовтня 2025 року.

Головуючий В.Б. Яцина.

Судді колегії Ю.М.Мальований.

О.Ю.Тичкова.