Провадження №2/127/4201/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Березовської О. А.,

за участі секретаря судового засідання Схабовської І. М.,

представника позивача Мичківського І. П.,

представника відповідача адвоката Вдовцової Л. К.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження в судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці цивільну справу за позовною заявою Вінницької міської ради до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

03.09.2024 Вінницька міська рада звернулась до суду з вище зазначеною позовною заявою.

Ухвалою суду від 20.09.2024 вказана позовна заява прийнята до розгляду, відкрите провадження в цивільній справі, призначене підготовче засідання.

В підготовчому засіданні представник відповідача, адвокат Вдовцова Л. К. заявила від імені відповідача клопотання про залишення позовної заяви без руху, яке обґрунтоване тим, що 09.04.2025 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» від 12.03.2025, яким внесені зміни до норм ЦК України та ЦПК України.

Відповідач вказує, що матеріалами справи підтверджено, що вона отримала майно від добросовісного набувача, бо відповідно до договору дарування від 13.02.2024 отримала земельну ділянку від ОСОБА_3 . На момент укладення правочину заборони на її відчудження не було, а отже вона не могла знати про права на неї третіх осіб. Право власності ОСОБА_3 та її право розпоряджатися спірною земельною ділянкою ніхто не оспорював і ОСОБА_3 мала законне право, яке у неї виникло на підставі договору купівлі-продажу від 07.02.2024. Договори були нотаріально посвідчені, нотаріус впевнився в тому, що заборон на укладення договорів немає. Отже, ОСОБА_3 була добросовісним набувачем. Добросовісність набувача майна є презумпцією, тобто вважається, що він діяв сумлінно, поки не буде доведене протилежне.

Відповідач вважає, що відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, позивачу слід усунути недоліки позовної заяви шляхом внесення на депозитний рахунок суду відповідної грошової суми в розмірі оцінки (експертно-грошова оцінка земельних ділянок), виконаної в порядку, визначеному Законом України «Про оцінку земель», чинної на дату подання позовної заяви і додати до позовної заяви відповідні документи.

Просить суд залишити без руху вище зазначену позовну заяву з підстав невнесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна.

Копія клопотання про залишення позовної заяви без руху була вручена судом представнику позивача в судовому засіданні та задоволено його клопотання про оголошення перерви в судовому засіданні для підготовки письмового заперечення.

12.08.2025 представником позивача суду надані заперечення проти клопотання про залишення позовної заяви без руху, в яких він просить суд у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без руху у справі №127/27716/24 відмовити. Заперечення обґрунтовані тим, що відповідно до ч. 1 ст. 387, ч. 1 ст. 388 ЦК України та ст. 388 ЦК України визначені правила витребування майна власником з чужого незаконного володіння.

Представник позивача вважає, що доросовісним набувачем є особа, яка за відплатним договором придбала майно в особи, яка не має право його відчуджувати, про що набувач не знав і не міг знати. Відповідач набула земельну ділянку, яку в подальшому розділила на три земельні ділянки, на підставі договору дарування, тобто безоплатно.

Крім того, представник позивача вказує, що, на його думку, заява про залишення позовної заяви без руху підписана не відповідачем, а іншою особою і на цій підставі підлягає залишенню без розгляду.

Вислухавши думку учасників справи, дослідивши позовну заяву, клопотання про залишення позовної заяви без руху, заперечення представника позивача на клопотання про залишення позовної заяви без руху, суд зазначає таке.

09.04.2025 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» від 12.03.2025, згідно з яким ст. 390 ЦК України доповнено частиною 5 такого змісту: «Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Частину 4 статті 177 ЦПК України доповнено абзацом 2 такого змісту: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Відповідно до положень ст. 388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.

Майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо: 1) воно було продане або передане у власність у порядку, встановленому для виконання судових рішень; 2) воно було продане такому набувачеві на електронному аукціоні у порядку, встановленому для приватизації державного та комунального майна.

Якщо майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати його від добросовісного набувача у всіх випадках.

Сукупний аналіз вище зазначених норм свідчить, що законодавець вніс зміни до ЦК України, забезпечивши захист прав добросовісних набувачів нерухомого майна, які набули його за відплатним договором, у разі ініціюванням суб`єктами владних повноважень позову, предметом якого є право власності на таке нерухоме майно, шляхом внесення вартості цього нерухомого майна на депозитний рахунок суду.

Відповідно до норм ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Як вбачається з позовної заяви, що не заперечує в заяві про її залишення без руху відповідач, Вінницькою міською радою подано до суду позовну заяву про витребування земельних ділянок у відповідача, які вона розділила після набуття за безвідплатним договором (договором дарування) у ОСОБА_3 .

Крім того, суд зазначає, що, на думку суду, ч. 11 ст. 187 ЦПК України наділяє повноваженнями залишити позовною заяву без руху суддю, який вбачає недоліки позовної заяви після відкриття провадження у справі. Суддя на цій стадії розгляду справи недоліків позовної заяви не вбачає.

У зв`язку з цим суд не вбачає підстав для залишення позовної заяви без руху.

Щодо заперечень представника позивача, Вінницької міської ради, в яких він висловлює сумнів, щодо підпису відповідача в заяві про залишення позовної заяви без руху суд зазначає таке.

Відповідно до частини 2, 4 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 58, ч. 1 ст. 60, ч. 1 ст. 64 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Представником у суді може бути адвокат або законний представник. Представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Представник відповідача адвокат Вдовцова Л. К., яка подала в судовому засіданні клопотання про залишення позовної заяви без руху, має перевірені судом повноваження на ведення справи в суді від імені відповідачки ОСОБА_1 , може здійснювати від її імені процесуальні права та обов`язки, серед іншого й подавати заяви з процесуальних питань, тому у суда немає підстав для повернення без розгляду вище зазначеної заяви про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями 58, 60, 64, 175, 177, 183, 187, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Вдовцова Лідія Костянтинівна, про залишення позовної заяви Вінницької міської ради до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляюють самостійні вимоги на предмет спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Олена Березовська