У Х В А Л А

17 жовтня 2025 року м. Київ

Справа № 363/3965/15

Провадження: № 22-з/824/17/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т.О., суддів Левенця Б.Б., Нежури В. А.,

розглянувши заявиОСОБА_2 про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 18 січня 2024 року про виправлення арифметичних помилок

у справі за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», треті особи: ОСОБА_3 , Національний Банк України, про стягнення коштів за договорами банківського вкладу та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

У провадженні Київського апеляційного суду перебувала цивільна справа за апеляційними скаргами ОСОБА_2 та Мусійченка Данила Леонідовича в інтересах Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 23 вересня 2019 року, ухвалене під головуванням судді Рудюка О.Д., у справі за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», треті особи: ОСОБА_3 , Національний Банк України, про стягнення коштів за договорами банківського вкладу та зобов`язання вчинити певні дії,

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 23 вересня 2019 року позов задоволено частково.

Стягнуто з АТ КБ на користь ОСОБА_2 за договарами банківського вкладу від 31.01.2005 року за №№ 177s756063, 177s756064, 177s756065, 177s756066, 177s756067,177s756068,177s756069, 177s756070 суму вкладів у розмірі 4 000 000 грн, проценти за користування грошовими коштами у період з 01.02.2005 року по 31.07.2005 року у розмірі 396 712,32 грн, проценти за користування грошовими коштами у період з 01.08.2005 року по 31.12.2016 року у розмірі 9 141 917,81 грн, 3% річних на суму прострочення виплати вкладів у розмірі 1 457 697,58 грн, інфляційні втрати на суму прострочення виплати вкладів у розмірі 13 981 181,40 грн, 3% пені від сум неповернутих вкладів в сумі 274 257,53 грн, а всього на суму 29 251 766,64 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовлено (т. 11 а.с. 46-55).

Постановою Київського апеляційного суду від 06 липня 2020 року апеляційніскарги ОСОБА_2 та Мусійченка Д.Л. в інтересах АТ КБ «ПриватБанк» задоволено частково.

Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 23 вересня 2019 року в частині вирішення позовних вимог про стягнення процентів за користування грошовими коштами за договорами банківських вкладів (депозиту) від 31.01.2005 року за №№ 177s756063, 177s756064,177s756065,177s756066,177s756067,177s756068,177s756069, 177s756070, 3 % річних та інфляційних втрат відповідно до вимог ч. 2 ст. 625 ЦК України, пені згідно з ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» змінено.

Зменшено розмір процентів за користування грошовими коштами, які підлягають стягненню з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_2 , за період з 01.02.2005 року по 31.12.2016 року з 9 538 630,13 грн до 882 729,84 грн.

Зменшено розмір 3 % річних, які підлягають стягненню з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_2 , за період з 31.08.2012 року по 31.12.2016 року з 1 457 697,58 грн до 520 692,48 грн.

Зменшено розмір інфляційних втрат, які підлягають стягненню з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_2 ,за період з 31.08.2012 року по 31.12.2016 року з 13 981 181,40 грн до 4 489 907,28 грн.

Збільшено розмір пені згідно з ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», яка підлягає стягненню з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_2 , з 274 257,53 грн до 23 988 004,40 грн.

У зв`язку з цим загальну суму стягнення збільшено з 29 251 766,64 (двадцяти дев`яти мільйонів двохсот п`ятдесяти однієї тисячі сімсот шістдесяти шести) грн 64 коп до 33 881 334 (тридцяти трьох мільйонів вісімсот вісімдесяти однієї тисячі триста тридцяти чотирьох) грн.

В решті рішення залишено без змін.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 серпня 2020 року виправлено описку в мотивувальній частині постанови Київського апеляційного суду від 06 липня 2020 року.

У 97 абзаці мотивувальної частини постанови Київського апеляційного суду від 06 липня 2020 року у формулі проведення розрахунку відсотків за ставкою "на вимогу" добавити після визначення "1" математичний символ % та правильно читати ( 4 000 000 х 1% х 4178 : 365) замість ( 4 000 000 х 1 х 4178 : 365).

Виправлено арифметичну помилку в мотивувальній та резолютивній частинах постанови.

Викладено 97 та 98 абзаци мотивувальної частини постанови суду в наступній редакції:

Нарахованівідсоткиза ставкою «На вимогу» за період з 25.07.2005 року по 31.12.2016 рокускладають 457 863,01 грн (4 000 000 х 1% х 4178 : 365).

За таких підстав, загальна сума процентів за користування грошовими коштами, які підлягають стягненню з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_2 ,за період з 01.02.2005 року по 31.12.2016 року складає 839 232,85 грн (381 369,84+ 457 863,01).

Викладено 3 абзац резолютивної частини постанови Київського апеляційного суду від 06 липня 2020 року суду в наступній редакції:

Зменшено розмір процентів за користування грошовими коштами, які підлягають стягненню з Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (юридична адреса: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1-Д, ) на користь ОСОБА_2 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), за період з 01.02.2005 року по 31.12.2016 року з 9 538 630,13 (дев`яти мільйонів п`ятсот тридцяти восьми тисяч шістсот тридцяти) грн. 13 коп до 839 232,85 (вісімсот тридцяти дев`яти тисяч двохсот тридцяти двох) грн. 85 коп

Викладено 7 абзац резолютивної частини постанови Київського апеляційного суду від 06 липня 2020 року суду в наступній редакції:

У зв`язку з цим загальну суму стягнення збільшено з 29 251 766,64 (двадцяти дев`яти мільйонів двохсот п`ятдесяти однієї тисячі сімсот шістдесяти шести) грн 64 коп до 33837837 (тридцяти трьох мільйонів вісімсот тридцяти семи тисяч вісімсот тридцяти семи) грн.

Постановою ВерховногоСуду у складіколегіїсуддівДругоїсудовоїпалатиКасаційногоцивільного судувід 23 лютого 2022 року касаційнускаргуАкціонерноготоваристваКомерційного банку «ПриватБанк» задоволеночастково, а касаційнускаргуОСОБА_2залишенобез задоволення.

РішенняВишгородського районного суду Київськоїобластівід 23 вересня 2019 року та постанову Київськогоапеляційного суду від 06 липня 2020 року

в частинізадоволенихпозовнихвимог ОСОБА_2 до АкціонерноготоваристваКомерційного банку «ПриватБанк» про стягненняпеніскасовано та в задоволенні позову в ційчастинівідмовлено.

Постанову Київського апеляційного суду від 06 липня 2020 року в частині зменшення розміру стягнених процентів за користування грошовими коштами та розміру загальної суми стягнення змінно, зменшено розмір стягнених процентів до 381 369,84 грн та розмір загальної суми стягнення до 9 391 969,60 грн.

Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 23 вересня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 06 липня 2020 рокув частині стягнення з Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк»на користь держави судового збору змінено, зменшено розмір судового збору до6 090,00 грн.

В іншійоскарженійчастині постанову Київськогоапеляційного суду від

06 липня 2020 року залишенобез змін.

СтягнутозОСОБА_2на користьАкціонерноготоваристваКомерційного банку «ПриватБанк» 15 397,96 грн судовихвитрат на сплату судового збору.

КлопотанняАкціонерноготоваристваКомерційногобанку «ПриватБанк»про вирішенняпитаннящодосудовихвитратзадоволено

Повернуто Акціонерному товариству Комерційний банк «ПриватБанк» з Державного бюджету України 5 100,00 грн судового збору сплаченого при поданні касаційної скарги, що внесений згідно платіжного доручення № PROM3BQ09E від 03 серпня 2020 року серпня 2020 року на розрахунковий рахунок UA0026007, отримувач - УК у Печерському районі м. Києва, .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 січня 2024 року у задоволенні заяви ОСОБА_2 про виправлення арифметичних помилок у постанові Київського апеляційного суду від 06 липня 2020 року відмовлено.

15 лютого 2024 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_2 про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 18 січня 2024 року.

Заява обґрунтована тим, що апеляційний суд допустив довільне трактування поняття арифметичної помилки у розумінні ст. 269 ЦПК України. Із контексту ухвали суду витікає,що його розрахунки відповідають застосованому праву, однак правове питання в ухвалі як раз виявилось і не розкритим. Зазначає, що позивачу необхідно роз`яснити чи мова йде про арифметичну помилку чи суд має якесь правове обґрунтування по базі обрахування.

Відповідно до положень ст. 124, п. 9 ч. 2 статті 129 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України. Вказане є складовою права на справедливий суд та однієюізпроцесуальнихгарантій доступу до суду, щопередбаченостаттею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Процесуальний порядок роз`яснення судового рішеннярегулюєтьсяположеннямистатті 271 ЦПК України.

Згідно з ч. 1ст. 271 ЦПК України за заявоюучасниківсправи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснюєсудоверішення, яке набрало законноїсили, не змінюючизмісту судового рішення.

Про роз`ясненняабовідмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляєухвалу, яку може бути оскаржено (частиначетвертазазначеноїстатті).

Частиною другою статті 271 ЦПК Українипередбачено, щоподання заяви про роз`яснення судового рішеннядопускається, якщосудоверішенняще не виконанеабо не закінчився строк, протягомякогорішенняможе бути пред`явлене до примусовоговиконання.

Виходячизізмістуположеньзазначених норм, суд можероз`яснитисудоверішення у разі, якщонечіткимабонезрозумілим є змістйогорезолютивноїчастини як для осіб, щодоякихвоноухвалене, так і для осіб, якібудутьздійснюватийогопримусовевиконання.

Незрозумілимслідвважатитакесудоверішення, в якомуприпускаєтьсядекількаваріантівтлумачення. Підставою для роз`яснення судового рішення є утрудненнячинеможливістьйоговиконання.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладаєбільшповно та зрозумілотічастинирішення, розумінняякихвикликаєтруднощі,не змінюючи при цьомусутірішення і не торкаючисьпитань, які не були предметом судового розгляду. Водночас суд, роз`яснюючирішенняне вносить зміни в існуючерішення.

Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`ясненняйоговажковиконати, оскількиіснуєзначнаймовірність неправильного йоговиконаннявнаслідокнеясностірезолютивноїчастинирішення.

Тобтороз`ясненнярішення суду - цезасібвиправленнянедоліків судового рішення, якийполягає в усуненнінеясності і викладеннірішення суду у більшясній і зрозумілійформі.

Суть роз`яснення судового рішенняполягає у тому, що суд не повинен давативідповідь на новіпитання та вирішуватиневирішенівимоги, вінлишемаєроз`яснитиположенняухваленого ним рішення, якінечітко ним сформульовані, щопозбавляєможливостійогореалізації.

Якщо у заяві про роз`ясненнярішенняфактично порушено питання про змінурішенняабовнесення в ньогоновихданих, у тому числі й роз`ясненнямотивівухваленогорішення, суд ухвалоювідмовляє в такому роз`ясненні.

Аналогічнийправовийвисновоквикладено в ухвалах Верховного Суду

від 30 січня 2024 року у справі № 607/2611/22, від 05 квітня 2023 року у справі № 127/16528/20, від 15 червня 2022 року у справі № 759/1382/19.

В ухваліВеликоїПалати Верховного Суду від 06 жовтня 2020 року в справі№ 233/3676/19 (провадження № 14-65цс20) вказано, що «необхідністьроз`яснення судового рішенняможе бути зумовленайогонечіткістю в резолютивнійчастині, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовноякихвоноухвалене, абоякібудутьздійснюватийоговиконання. Тобтоцестосуєтьсявипадків, коли рішенняміститьположення, яківикликаютьсуперечкищодойогорозуміння та під час йоговиконання. Отже, в ухвалі про роз`ясненнясудового рішення суд викладаєбільшповно та зрозумілотічастинирішення, розумінняякихвикликаєтруднощі, не змінюючи при цьомусутірішення і не торкаючисьпитань, які не були предметом судового розгляду. Водночас суд, роз`яснюючирішення, не вносить зміни в існуючерішення. Разом ізцим Велика Палата Верховного Суду звертаєувагу на те, щовідповідно до частинидругоїстатті 271 ЦПК Україниподання заяви про роз`яснення судового рішеннядопускається, якщосудоверішенняще не виконанеабо не закінчився строк, протягомякогорішенняможе бути пред`явлене до примусовоговиконання. Зізмістуцієїнормиубачається, щороз`ясненнюпідлягають не всісудовірішення, а лишеті, якіпідлягаютьвиконанню, зокрема, у порядку, визначеному Законом України «Про виконавчепровадження».

Таким чином, механізм, визначенийстаттею 271 ЦПК України, не можевикористовуватися, якщохтось з осіб, якіберуть участь у справі, не погоджується з висновками суду по суті спору або не розуміємотивацію судового рішення.

Ухвала Київського апеляційного суду від 18 січня 2024 року є мотивованою, чіткою та зрозумілою і не містить варіантів різного тлумачення резолютивної частини, яка викладена чітко, доступно, не є суперечливою та не передбачає декілька варіантів тлумачення.

Крім того, Київський апеляційний суд наголошує на тому, що ухвала про відмову у виправленні арифметичних помилок не підлягаєвиконанню, зокрема, у порядку, визначеному Законом України «Про виконавчепровадження, а тому відсутні постави для задоволення заяви про роз`яснення судового рішення.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що у прийнятті до розгляду заявиОСОБА_2 про роз`ясненнясудового рішення слід відмовити, оскількиухвала Київського апеляційного суду від 18 січня 2024 року роз`ясненню не підлягає.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У прийнятті до розглядузаяви ОСОБА_2 про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 18 січня 2024 року про виправлення арифметичних помилоквідмовити таповернутиособі, яка її подала.

Ухвала суду апеляційноїінстанціїнабираєзаконноїсили з дня їїпостановлення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягомтридцятиднів.

Головуючий: Т. О. Невідома

Судді: Б. Б. Левенець

В. А. Нежура