ОСНОВ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ХАРКОВА
Справа № 646/2963/25
№ провадження 2/646/2423/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.07.25 місто Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова у складі:

головуючої судді Іщенко О. В.,

за участі секретаря судового засідання Петренко А. О.,

розглянувши згідно із вимогами частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Основ`янського районного суду міста Харкова Іщенко О. В. перебуває вищезазначена цивільна справа, розгляд здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Засобами системи «Електронний суд» від представника позивачки надійшла заява, в якій останній просить на підставі пункту 5) частини першої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, у зв`язку з тим, що сторони хочуть примиритись та зберегти сім`ю.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, дійшов таких висновків.

З матеріалів справи встановлено, що у цивільній справі судовий розгляд по суті не розпочато.

Відповідно до частини першої статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно із частиною першою статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частин першої та третьої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до пункту 5) частини першої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Як виснує Верховний Суд у постанові від 14 січня 2021 року по справі № 521/3011/18, залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами Цивільного процесуального кодексу України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Подання до суду заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами Цивільного процесуального кодексу України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Згідно із частиною другою статті 257 Цивільного процесуального кодексу України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ураховуючи викладене вище, суд уважає за можливе задовольнити заяву представника позивачки та залишити позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу без розгляду на підставі пункту 5) частини першої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до частини третьої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету.

Згідно із частиною другою статті 133 Цивільного процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Як зазначено у преамбулі Закону України «Про судовий збір» цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до пункту 5) частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Як убачається з матеріалів справи, позивачкою за подання позовної заяви до суду було сплачено судовий збір у розмірі 1 211,20 гривень, що підтверджується квитанцією ID № 8071-9868-0682-7629 від 19 березня 2025 року.

Ураховуючи викладене, суд уважає за необхідне повернути позивачці сплачений нею судовий збір за подання позовної заяви у сумі 1 211,20 гривень.

Керуючись пунктом 5) частини першої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Красіловського Володимира Степановича про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області () повернути ОСОБА_4 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок, сплачений 19 березня 2025 року, отримувач коштів: ГУК Харк?в обл/мХарків Основян/22030101, рахунок отримувача: UA0020661, МФО банку отримувача: 899998, згідно із квитанцією ID № 8071-9868-0682-7629 від 19 березня 2025 року.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення до Харківського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, а якщо апеляційну скаргу подано - після закінчення апеляційного провадження.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається на офіційному порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://cz.hr.court.gov.ua.

Суддя О. В. Іщенко