УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 жовтня 2025 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Майстренка О.М., за участі секретаря судового засідання Горобчук К.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», про поновлення строку на пред`явлення виконавчого листа до виконання за позовною заявою ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за актом порушення

встановив:

У вересні 2025 року Приватне акціонерне товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (далі - ПАТ «ДТЕК Київські електромережі») звернулось до Солом`янського районного суду м. Києва із заявою про поновлення строку на пред`явлення виконавчого листа до виконання.

В обґрунтування поданої заяви посилається на те, що відповідно до виконавчих листів виданих 22.09.2018 Солом`янським районним судом м. Києва №760/22344/16 було стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» заборгованість в розмірі

15 671, 95 грн, з яких 14 293, 95 грн - заборгованість за необліковану електричну енергію та

1 378 грн - судового збору.

Представник ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» подав до суду заяву про заміну сторони у справі № 760/22344/16, яка була задоволена ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва 31.05.2019 та 06.04.2020 вказану ухвалу опубліковано на сайті ЄДРСР.

Представником ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» були неодноразово направлені запити до Солом`янського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) для отримання інформації щодо виконавчих листів виданих 22.09.2018 Солом`янським районним судом м. Києва №760/22344/16 про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 , але відповіді отримано не було.

Враховуючи те, що строк пред`явлення виконавчого документу до виконання сплинув під час дії карантину та воєнного стану, наведені вище обставини виникли об`єктивно, незалежно від волі ПАТ «ДТЕК Київські електромережі», яке є новим стягувачем у справі № 760/22344/16.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.09.2025, передано в провадження судді Майстренка О.М.

Представник ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» в судове засідання не з`явився. Про час, дату і місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином. Причини неявки суду не повідомив.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду заяви повідомлялись належним чином, тому зважаючи на положення п. 2 ч. 3 ст. 442 ЦПК України, суд ухвалив розглянути справу за їхньої відсутності, оскільки неявка вказаних осіб не є перешкодою для розгляду питання про поновлення строку на пред`явлення виконавчого листа до виконання.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

22 вересня 2025 року дана справа надійшла до Солом`янського районного суду м. Києва та відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.09.2025, її передано в провадження судді Майстренка О.М.

Судом встановлено, що у провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебувала справа №760/22344/16-ц за позовом ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за актом порушення.

11 вересня 2017 року рішенням Солом`янського районного суду м. Києва у справі №760/22344/16-ц позовні вимоги ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за актом порушення задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО» борг в розмірі 14293 (чотирнадцять тисяч двісті дев`яносто три) гривні 95 копійок. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО» судовий збір в сумі 1378 (одну тисячу триста сімдесят вісім) гривень 00 копійок.

На виконання зазначеного рішення Солом`янським районним судом м. Києва 20.06.2018 р. видано два виконавчих листи №760/22344/16-ц.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 31 травня 2019 року, заяву представника ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» про заміну сторони виконавчого провадження задоволено та замінено сторону виконавчого провадження з примусового виконання виконавчих листів №760/22344/16-ц, виданих Солом`янським районним судом м. Києва 20.06.2018 р., на підставі рішення від 11.09.2017 р. про стягнення з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО» боргу в сумі 14293 (чотирнадцять тисяч двісті дев`яносто три) гривні 95 копійок, та судового збору в сумі 1378 (одну тисячу триста сімдесят вісім) гривень 00 копійок, а саме Публічне акціонерне товариство «Київенерго» (, юридична адреса: м. Київ, площа І. Франка, 5) на його правонаступника Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (, юридична адреса: 04655, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, 20).

Так, п. 9 ч. 2 ст. 129 Конституції України визначено, що до основних засад судочинства віднесено обов`язковість рішень суду.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України і судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Отже, виконання судових рішень у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини право на виконання судового рішення є складовою права на доступ до суду, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як невід`ємна частина судового розгляду.

Європейський суд наголосив, що пункт 1 статті 6 вказаної Конвенції гарантує кожному право на звернення до суду або арбітражу з позовом стосовно будь-яких його цивільних прав та обов`язків. Таким чином, ця стаття проголошує «право на суд», одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін (пункт 43 рішення від 20 липня 2004 року у справі «Шмалько проти України»).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження є завершальною стадією судового провадження.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 12 Закону України «Про виконавче провадження» виконавчі документи можуть бути пред`явлені до примусового виконання протягом трьох років, крім посвідчень комісій по трудових спорах та виконавчих документів, за якими стягувачем є держава або державний орган, які можуть бути пред`явлені до примусового виконання протягом трьох місяців. Строки, зазначені в частині першій цієї статті, встановлюються для виконання рішення з наступного дня після набрання ним законної сили чи закінчення строку, встановленого в разі відстрочки чи розстрочки виконання рішення, а якщо рішення підлягає негайному виконанню - з наступного дня після його прийняття.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 433 ЦПК України у разі пропуску строку для пред`явлення виконавчого документа до виконання з причин, визнаних судом поважними, пропущений строк може бути поновлено.

Підставою для поновлення строку для пред`явлення виконавчого документа до виконання є факт пропуску стягувачем такого строку з поважних причин.

Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для стягувача отримати та подати у встановлений законом строк виконавчий лист до примусового виконання.

Крім того, поважність причин пропущеного строку для пред`явлення виконавчого документу до виконання пов`язана не тільки з часом безпосередньої обізнаності особи про певні обставини (факти порушення її прав), а й з об`єктивною можливістю цієї особи знати про ці обставини. Можливість знати про порушення своїх прав випливає із загальних засад захисту цивільних прав та інтересів, за якими особа, маючи право на захист, здійснює його на власний розсуд у передбачений законом спосіб, що створює в неї цю можливість знати про посягання на права. Обов`язок доведення часу, з якого особі стало відомо про порушення її права, покладається на заявника.

Суд звертає увагу, що одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку.

Тобто, поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для пред`явлення виконавчого листа до виконання.

Представником ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» були неодноразово направлені запити до Солом`янського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) для отримання інформації щодо виконавчих листів виданих 22.09.2018 Солом`янським районним судом м. Києва №760/22344/16 про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 , але відповіді отримано не було.

Відповідно до ч. 1 ст. 433 ЦПК України, у разі пропуску строку для пред`явлення виконавчого документа до виконання з причин, визнаних судом поважними, пропущений строк може бути поновлено.

Звертаючись до суду із заявою про поновлення пропущеного строку для пред`явлення виконавчого документа, представник заявника посилається на те, що рішення по вищезазначеній справі набрало законної сили, але у зв`язку з карантинними обмеженнями під час короновірусної інфекції (COVID-19), а зараз у зв`язку з військовим станом в Україні, рішення суду був пропущений строк для пред`явлення виконавчого листа.

Згідно п.3 розділу ХІІ Прикінцевих положень ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

З 24.02.2022 в Україні запроваджено воєнний стан із-за військової агресії Російської Федерації проти України та який не припинено, як на час подання заяви про поновлення строку для пред`явлення виконавчого документа до виконання так і на час її розгляду судом.

У пунктах 44 - 47 постанови Великої Палати Верховного Суду від 21.08.2019 у справі

№ 2-836/11 (провадження № 14-308цс19) зроблено висновок, що «стягувач, який пропустив строк пред`явлення виконавчого документа до виконання, має право звернутися із заявою про поновлення такого строку до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції (частина шоста статті 12 Закону № 1404-VIII). У разі пропуску строку для пред`явлення виконавчого документа до виконання з причин, визнаних судом поважними, пропущений строк може бути поновлено (частина перша статті 433 ЦПК України; близький за змістом припис відображений у частині першій статті 329 ГПК України).

За таких підстав, суд вважає поважною причиною пропуску строку для пред`явлення виконавчого листа до виконання, у зв`язку із чим він підлягає поновленню.

Керуючись ст.ст. 260, 261, 353, 354 та 442 ЦПК України, суд,

постановив:

Заяву Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», про поновлення строку на пред`явлення виконавчого листа до виконання за позовною заявою ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за актом порушення - задовольнити.

Поновити Приватному акціонерному товариству «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» () строк для пред`явлення до виконання виконавчого документа у справі № 760/22344/16-ц.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О. Майстренко