судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду Коротенка Є. В.
У липні 2017 року ОСОБА_1 та Товариство з обмеженою відповідальністю «Кріомек» (далі - ТОВ «Кріомек») звернулися до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтернет Інвест» (далі - ТОВ «Інтернет Інвест»), компанії Фівс Кріомек АГ (Fives Cryomec AG), в якому просили:
визнати право власності ОСОБА_1 на ім`я (ІНФОРМАЦІЯ_1) другого рівня в домені .СОМ;
припинити порушення прав власника ім`я (ІНФОРМАЦІЯ_1) другого рівня в домені .СОМ;
зобов`язати ТОВ «Інтернет Інвест» передати право власності на ім`я (ІНФОРМАЦІЯ_1) другого рівня в домені .СОМ ТОВ «Кріомек».
Позовні вимоги мотивовані тим, що ОСОБА_1 є власником імені (ІНФОРМАЦІЯ_1) другого рівня в домені «.com».
Вказане доменне ім`я позивачем було придбано у 2015 році.
18 серпня 2015 року Національним реєстратором доменних імен - компанією Imena.UA, а саме відповідачем ТОВ «Інтернет Інвест», ОСОБА_1 електронною поштою надіслано повідомлення про успішне завершення трансферу доменного ім`я ІНФОРМАЦІЯ_1.
Таким чином, між ОСОБА_1 та ТОВ «Інтернет Інвест» було укладено договір про надання послуг, а саме до правовідносин сторін застосовується положення публічного договору - Сервісної угоди, текст якої розміщений в мережі Інтернет.
Відповідно до п.п. 1.1.1 вказаної Сервісної угоди ТОВ «Інтернет Інвест» надає послуги з реєстрації та підтримки доменних імен в українських, міжнародних і зарубіжних регіональних зонах.
Відповідно до п. 2.3 вказаної Сервісної угоди, оплата послуг реєстрантом здійснюється в порядку, опублікованому на веб-сайті ТОВ «Інтернет Інвест» у розділі «Оплата».
Оплата зараховується тільки за умови дотримання порядку оплати.
На момент виникнення спірних правовідносин позивачем дотримано умови Сервісної угоди, оплачено послуги ТОВ «Інтернет Інвест» в повному обсязі, що підтверджується інформацією про подовження терміну дії доменного ім`я ІНФОРМАЦІЯ_1.
Крім цього, ОСОБА_1 є засновником та власником юридичної особи, зареєстрованої за законодавством України, - ТОВ «Кріомек».
07 липня 2017 року він звернувся із заявою у порядку, встановленому ТОВ «Інтернет Інвест», про зміну власника доменного імені ІНФОРМАЦІЯ_1 та переделегування його ТОВ «Кріомек».
Однак, цього ж дня ним отримано відповідь від ТОВ «Інтернет Інвест» про неможливість здійснити переделегування домену ІНФОРМАЦІЯ_1 та передачу права власності на вказаний домен, з посиланням на наявність Адміністративного процесу з розгляду спорів в рамках Єдиних правил з розгляду спорів щодо доменних імен (UDRP процес).
Посилання вказаного Товариства на наявність Адміністративного процесу з розгляду спорів в рамках Єдиних правил з розгляду спорів щодо доменних імен (UDRP процес), на думку позивачів, не може бути прийнято до уваги, оскільки сторона, якою ініційовано вказаний процес, не є стороною договору про надання послуг ТОВ «Інтернет Інвест» фізичній особі ОСОБА_1 (Сервісна угода).
За вказаною процедурою процес ініційовано за скаргою до Центру арбітражу та посередництва ВОІВ, поданою 23 березня 2017 року компанією Фівс Кріомек АГ (Fives Cryomec AG), Швейцарія.
На дату розгляду цієї скарги Центром арбітражу та посередництва ВОІВ зареєстрованих на території України на ім`я компанії Фівс Кріомек АГ (Fives Cryomec AG) знаків для товарів та послуг, в тому числі за міжнародною процедурою відповідно до Мадридської угоди, позначень, визнаних добре відомими, в Україні відносно компанії «Фівс Кріомек АГ» (Fives Cryomec AG) немає. Натомість, є комерційне найменування «Кріомек», що використовується юридичною особою, зареєстрованою відповідно до чинного законодавства України, - ТОВ «Кріомек».
Отже, відмова ТОВ «Інтернет Інвест» у переделегуванні домену ІНФОРМАЦІЯ_1 свідчить про невизнання відповідачем права власності на доменне ім`я позивача, обмежує його в здійсненні такого права.
Посилаючись на викладені обставини, ОСОБА_1 , ТОВ «Кріомек» просили позов задовольнити.
Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 13 лютого 2024 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 23 вересня 2024 року, у задоволенні позову відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суди попередніх інстанцій виходили з того, що ТОВ «Інтернет Інвест» не порушувало майнових прав позивачів, оскільки ним дотримано вимоги відповідної Сервісної угоди, укладеної між сторонами, та правомірно відмовило у переделегуванні такого імені у зв`язку з надходженням рішення Арбітражу з питань розгляду спорів щодо доменних імен.

При цьому суди прийняли до уваги, що рішенням Центру Всесвітньої організації інтелектуальної власності з арбітражу та посередництва у справі Nо. 02017-0595 від 19 червня 2017 року вирішено передати (переделегувати) оскаржуване доменне ім`я «ІНФОРМАЦІЯ_1» відповідачу Фівс Кріомек АГ (Fives Cryomec AG), Швейцарія.

Оскільки спір щодо доменного імені «ІНФОРМАЦІЯ_1» вирішено в окремій процедурі арбітражу, відсутні підстави для задоволення заявлених вимог.

Постановою Верховного Суду від 08 жовтня 2025 року касаційну скаргу ОСОБА_1 , ТОВ «Кріомек» залишено без задоволення. Рішення Печерського районного суду м. Києва від 13 лютого 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 23 вересня 2024 року залишено без змін.

Постанова суду касаційної інстанції мотивована тим, що 07 липня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до Національного реєстратора доменних імен ТОВ «Інтернет Інвест» із заявою про зміну власника доменного імені ІНФОРМАЦІЯ_1 та переделегування його ТОВ «Кріомек», однак того ж дня отримав відмову у зв`язку з отриманням рішення Центру з Арбітражу та Посередництва ВОІВ у справі Nо. D2017-0595 від 19 червня 2017 року з Адміністративного процесу з розгляду спорів в рамках Єдиних правил з розгляду спорів щодо доменних імен (UDRP процес).

Вказаним рішенням вирішено передати (переделегувати) доменне ім`я «ІНФОРМАЦІЯ_1» Фівс Кріомек АГ (Fives Cryomec AG).

Оскільки ТОВ «Інтернет Інвест» не мало права вчиняти дії щодо зміни власника доменного імені ІНФОРМАЦІЯ_1 та переделегування його ТОВ «Кріомек» з огляду на наявність рішення Центру з Арбітражу та Посередництва ВОІВ, яким передано вищевказане доменне ім`я компанії Фівс Кріомек АГ (Fives Cryomec AG), Верховний Суд погодився з висновками судів попередніх інстанцій про те, що ТОВ «Інтернет Інвест» не порушувало прав позивачів, а діяло відповідно до умов Сервісної угоди, у зв`язку із чим відсутні підстави для задоволення позову.

Однак з висновками Верховного Суду не погоджуюсь з таких підстав.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, з висновком якого погодився й суд апеляційної інстанції, виходив із того, що ТОВ «Інтернет Інвест» не порушено майнових прав ОСОБА_1 щодо переделегування права на доменне ім`я, оскільки ним дотримано вимоги відповідної Сервісної угоди, укладеної між сторонами, та правомірно відмовлено в переделегуванні такого імені у зв`язку з надходженням рішення Арбітражу з питань розгляду спорів щодо доменних імен.

При цьому, суди прийняли до уваги рішення Центру Всесвітньої організації інтелектуальної власності з арбітражу та посередництва у справі Nо. 02017-0595 від 19 червня 2017 року щодо доменного імені «ІНФОРМАЦІЯ_1», яким вирішено передати (переделегувати) оскаржуване доменне ім`я «ІНФОРМАЦІЯ_1» компанії Фівс Кріомек АГ (Fives Cryomec AG), Швейцарія.

На підставі викладеного, суди першої та апеляційної інстанцій дійшли висновку, що право власності щодо такого домену належить компанії Фівс Кріомек АГ (Fives Cryomec AG), Швейцарія.

Згідно зі статтею 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова. Застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається законом.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова.

Згідно з частиною першою статті 12 Закону України «Про судоустрій та статус судів» судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.

Відповідно до статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

При цьому, згідно з частиною шостою статті 13 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу (частина перша статті 81 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, що мають значення для вирішення справи.

У відповідності до частини другої статті 76 ЦПК України ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Належними є докази, що містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 77 ЦПК України сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом (частина перша статті 78 ЦПК України).

Частиною другою статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (частина перша статті 95 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (частина восьма статті 95 ЦПК України).

При цьому до письмових доказів, викладених недержавною мовою, повинні додаватися переклади українською мовою, засвідчені належним чином. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально засвідченою в порядку статті 79 Закону України «Про нотаріат», у відповідності до положень якої нотаріус засвідчує вірність перекладу документа з однієї мови на іншу, якщо він знає відповідні мови. Якщо нотаріус не знає відповідних мов, переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус.

Пунктом 2.1. глави 8 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України № 296/5 від 22.02.2012, визначено, якщо нотаріус не знає відповідних мов (однієї з них), переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус за правилами, передбаченими цим Порядком. Переклад має бути зроблений з усього тексту документа, що перекладається, і закінчуватися підписами. Під текстами оригіналу та перекладу вміщується підпис перекладача у разі здійснення перекладу перекладачем. Посвідчувальний напис викладається під текстами документа і перекладу з нього. Переклад, розміщений на окремому від оригіналу чи копії аркуші, прикріплюється до нього, прошнуровується і скріплюється підписом нотаріуса і його печаткою.

Таким чином, докази, не перекладені з недержавної мови на українську мову та не засвідчені належним чином в порядку статті 79 Закону України «Про нотаріат» не є належними документами, оскільки не оформлені в установленому законом порядку.

Така ж позиція викладена у постановах Верховного Суду від 20 червня 2019 року у справі № 910/4473/17, від 12 березня 2025 року у cправі № 910/20940/21 (910/19964/23).

У справі, яка переглядається, суди першої та апеляційної інстанцій при ухваленні оскаржуваних рішень прийняли до уваги надане стороною відповідача рішення Центру Всесвітньої організації інтелектуальної власності з арбітражу та посередництва у справі Nо. 02017-0595 від 19 червня 2017 року щодо доменного імені «ІНФОРМАЦІЯ_1», поклавши указаний доказ в основу своїх судових рішень.

Разом із цим, матеріали справи не містять перекладу у встановленому законодавством порядку зазначеного рішення Центру Всесвітньої організації інтелектуальної власності з арбітражу та посередництва на державну (українську) мову, що унеможливлює надання оцінки такому документу як доказу у справі, зокрема щодо встановлення достовірності змісту такого документу в частині вирішення переделегувати оскаржуваного доменного імені « ІНФОРМАЦІЯ_1 » компанії Фівс Кріомек АГ (Fives Cryomec AG), Швейцарія.

З огляду на викладене, такий доказ є неналежним та недопустимим, що унеможливлює його дослідження при вирішенні спору по суті, оскільки складений іноземною мовою і стороною відповідача не надано його засвідчений у встановленому законом порядку переклад українською мовою.

У зв`язку з наведеним, вважаю, що колегії суддів Верховного Суду слід було касаційну скаргу ОСОБА_1 , ТОВ «Кріомек» задовольнити частково, оскаржувану постанову апеляційного суду скасувати і направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Суддя Є. В. Коротенко