ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/739/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" жовтня 2025 р.

Суддя Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О., ознайомившись із матеріалами заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

10.10.2025 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, у якій заявник просить встановити факт, що прізвища « ОСОБА_2 » та « ОСОБА_1 » належать одній і тій самій особі - ОСОБА_1 , визнати цей факт юридично значущим та витребувати з архіву Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури оригінал екзаменаційного листа № Г-32 для огляду судом.

Суддя, дослідивши матеріали заяви, вважає її такою, що підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб (ч. 4 ст. 294 ЦПК України).

До заінтересованих осіб належать особи, які беруть участь у справі та мають у ній юридичну заінтересованість. Коло заінтересованих осіб визначається взаємовідносинами із заявником у зв`язку з обставинами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їх права та обов`язки.

В порушення п. 4 ст. 294 ЦПК України, заявником визначено статус осіб сторін як позивач, відповідач Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві та третя особа Національна академія образотворчого мистецтва і архітектури.

Крім того, заявником у заяві жодним чином не вказано та з заяви не випливає яким чином Національна академія образотворчого мистецтва і архітектури має юридичну заінтересованість у справі та як рішення у даній справі може вплинути на її права та обов`язки.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

У відповідності до п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Отже, вимоги заявника про належність йому прізвищ « ОСОБА_2 » та « ОСОБА_1 » та про визнання цього факт юридично значущим суперечать закону.

Заявнику роз`яснюється, що від змісту вимог залежить як процес судового розгляду так і результат цього розгляду, оскільки суду необхідно знати, в яких межах здійснювати розгляд справи, а іншим учасникам справи - усвідомлювати, які вимоги заявлені, та, в залежності від цього, вибудовувати свою позицію і її аргументацію.

Крім того, ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Заявнику роз`яснюється, що, у разі неможливості самостійно надати докази, якими позивач обґрунтовую свої позовні вимоги, до позовної заяви додається клопотання витребування доказів.

Так, у прохальній частині заявник окрім вказаних вимог просить також витребувати з архіву Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури оригінал екзаменаційного листа № Г-32 для огляду судом. Обґрунтування необхідності витребування вказаного документу відсутнє.

Проте нормами цивільного процесуального законодавства передбачено, що у прохальній частині позову викладаються позовні вимоги, викладення інших клопотань та заяв у прохальній частині не передбачено.

Слід звернути увагу, що заяви та клопотання - це важливий засіб встановлення обставин, які мають значення для справи, забезпечення та відстоювання прав та законних інтересів учасників процесу, які згідно аналізу норм цивільного процесуального законодавства оформляються у письмову вигляді окремим документом, а тому з метою усунення вказаного недоліку позивачу слід конкретизувати свої позовні вимоги та залежно від труднощів та проблем, які, на його думку, можуть виникнути при розгляді справи, звернутися з відповідним клопотанням про витребування документів, яке оформлюється у письмовому вигляді окремим документом у відповідності до ст. 84 ЦПК України.

Крім того, позовна заява не містить:

- зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Заява, окрім наведеного, також повинна містити ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету (п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Також заявнику роз`яснюється, що для встановлення факту, що має юридичне значення, заявник звертається до суду із заявою, а не з позовною заявою.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши що позовну заяву, подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, суддя приходить до висновку, що заява підлягає залишенню без руху. Протягом 5 днів заявнику необхідно визначитись із колом учасників справи та усунути вказані в ухвалі недоліки шляхом подання заяви в новій редакції із вимогами, які не суперечать закону та, у разі необхідності, із клопотанням про витребування доказів, яке має відповідати ст. 84 ЦПК України, а також копії заяви та клопотання у відповідності до кількості заінтересованих осіб.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 294, 318 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без руху та надати строк для усунення недоліків - п`ять днів з моменту отримання копії ухвали суду.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений термін заяву вважати неподаною та повернути заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя М.О.Заставенко