Справа № 346/5100/24
Провадження № 22-ц/4808/917/25
Головуючий у 1 інстанції Коваленко Д. С.
Суддя-доповідач Барков В. М.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2025 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Баркова В. М.,

суддів: Василишин Л. В.,

Максюти І. О.,

розглянувши питання про виправлення описки у постанові Івано-Франківського апеляційного суду від 26 серпня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди, завданої кримінальним проступком, передбаченим ч.2 ст. 125 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Коломийського міськрайонного суду від 15 квітня 2025 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. Постановлено стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 10 000 грн. у якості відшкодування моральної шкоди, завданої кримінальним проступком, передбаченим ч.2 ст.125 КК України, 100 грн. сплаченого судового збору, а також 300 грн. витрат на професійну правничу допомогу.

Постановою Івано-Франківського апеляційного суду від 26 серпня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 15 квітня 2025 року змінено. Постановлено стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 у відшкодування моральної шкоди завданої кримінальним проступком 50 000 (тридцять тисяч) грн., а також судові витрати по сплаті судового збору за подачу позовної заяви в розмірі 500 (п`ятсот) грн. та 2 500 (дві тисячі п`ятсот) грн. у відшкодування витрат на правову допомогу в суді першої інстанції.

Зі змісту вказаної постанови Івано-Франківського апеляційного суду від 26 серпня 2025 року вбачається, що в її резолютивній частині допущено описку, а саме прописом зазначено розмір відшкодування, яке підлягає стягненню на користь позивачки «тридцять» замість вірного «п`ятдесят». При цьому, колегія суддів зауважує, що у мотивувальній та резолютивній частинах постанови апеляційний суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь позивачки суми відшкодування саме у розмірі 50 000 грн.

Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали справи в межах питання, що підлягає судовому розгляду, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 269 ЦПК суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

У резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Ініціатива щодо виправлення помилок може виходити від будь-кого з осіб, які беруть участь у справі або суду. Помилки можуть бути виправлені в ухвалі або в постанові суду незалежно від того, чи набрало воно законної сили і чи воно виконане.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 300/765/15-ц вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності».

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності (такий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 листопада 2023 року у справі № 990/222/23).

Зважаючи на вищевказані норми закону та тлумачення аналогічних правовідносин у постановах Верховного Суду, колегія суддів вважає за необхідне виправити допущену описку у резолютивній частині постанови Івано-Франківського апеляційного суду від 26 серпня 2025 року, правильно вказавши прописом розмір відшкодування, яке підлягає стягненню на користь позивачки «п`ятдесят» замість помилково вказаного «тридцять».

Керуючись статтею 269 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Виправити допущену описку у резолютивній частині постанови Івано-Франківського апеляційного суду від 26 серпня 2025 року, правильно вказавши прописом розмір відшкодування, яке підлягає стягненню на користь позивачки «п`ятдесят» замість помилково вказаного «тридцять».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст ухвали складено 15 жовтня 2025 року.

Судді В. М. Барков

Л. В. Василишин

І. О. Максюта