Справа № 134/2307/23
Провадження № 2/134/16/2025
УХВАЛА

іменем України

13 жовтня 2025 рокуКрижопільський районний суд Вінницької області

в складі головуючого - судді Лабая О.В.,

з участю секретаря судового засідання Трачук С.В.

представника позивача Боцаненко Л.П.

представника відповідача Купрія О.М.

розглядаючи у судовому засіданні в режимі відеоконференція в залі суду в селища Крижопіль клопотання представника відповідача про проведення повторної судової почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Фермерського господарства "Чабанюк А.Я." в особі голови Чабанюк Ольги Анатоліївни про визнання відсутнім права оренди, скасування держаної реєстрації договору оренди,

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Фермерського господарства "Чабанюк А.Я." про визнання відсутнім права оренди, скасування держаної реєстрації договору оренди.

Через підсистему «Електронний суд» представник відповідача Фермерського господарства "Чабанюк А.Я." адвокат Купрій О.М. надав клопотання про проведення повторної судової почеркознавчої експертизи та на вирішення експертизи повторно поставити питання: чи виконаний підпис в графі «Підписи сторін Орендодавць» у договорі оренди земельної ділянки з кадастровим номером 30030462 від 10.05.2011року самою ОСОБА_1 , чи іншою особою. В обґрунтування клопотання представник відповідача покликається на те, що висновок № 24-4849 від 23.01.25 є недостатньо обґрунтованим, а також містить обставини, які встановлені без застосування методики для підпису людини похилого віку, що свідчить про необ`єктивність, неповноту, недопустимість експертизи виходячи з наступних обставин. Всупереч вимогам п. 1.8 розділу І Науково методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень затверджених Наказом міністерства юстиції України 26.12.2012 р. № 1950 та вимогам експерта від 05.09.24 щодо надання не менше 15 оригіналів або якісних копій вільних зразків підпису ОСОБА_1 , щоб розрив у часі та виконаних зразків та досліджувальних документів був мінімальний (2008-2014) надано вільних зразків підпису у кількості семи копій. Позивачем для проведення документів надано копії документів експерту в порушення вимоги, що для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів, крім того зразки підписів виконанні тією ж мовою, що і досліджуваний документ.

Через підсистему «Електронний суд» представник позивача Куць Є.Ф. надала заперечення щодо клопотання про проведення повторної судової почеркознавчої експертизи в обґрунтування заперечень представник позивача покликається на те, що проведена експертиза за наслідком якої складено висновок № 24-4849 від 23.01.25 здійснено з дотриманням всіх процесуальних вимог та з урахуванням діючих нормативів відповідно до інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затвердженої наказом Мінюсту від 08.10.1998 р. № 53/5, а саме у відповідності до п.1.8 вищезазначеної інструкції як вільні та експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавити не менше ніж на 15 аркушів. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальних у кількості не менше 5-8 аркушах, що дотримано принадні матеріалів та під час проведення почеркознавчої експертизи.

В судовому засіданні представник відповідача клопотання підтримав та просив задовільнити.

Представник позивача в судовому засіданні заперечила щодо задоволення клопотання.

В судовому засіданні судовий експерт Островська О.М., підтвердила правильність, обґрунтованість та повноту висновку експертизи №24-4849 від 23.01.2025. Зокрема пояснила, що їй як експерту було достатньо підписів, тобто вільних зразків для проведення експертизи і даний висновок складений в категоричній формі. Надала пояснення, що для проведення почеркознавчої експертизи не є обов`язковим саме дослідження оригіналів документів на яких зазначені вільні зразки підписів та є достатніми дослідження вільних зразків підписів на якісних копіях на відміну від об`єкта дослідження. Наданих для проведення експертизи документів зразків, вистачило для того, аби зробити висновки, під якими вона поставила свій підпис. Кількість і якість порівняльного матеріалу в кожному випадку експерт вирішує сам, тому на час проведення експертизи і їй, як експерту було достатньо зразків. Розрив у часі між отриманих вільних зразків підпису та досліджувального документа датованого 10.05.2011 року був мінімальним, зокрема за 2013 рік, зразок підпису відображений на копії сторінки трудової книжки датованого 03.04.1978 року взятий до уваги з метою встановлення зміни підпису та характерних ознак. Під час проведення експертизи не було взято до уваги вільні зразки підписів відображених на акті приймання передачі об`єкта оренди від 10.05.2011 року та акта погодження та закріплення меж земельної ділянки без дати оскільки останні стосувалися об`єкта дослідження та за клопотанням експерта було уточнено, що позивач останні не підписувала.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін та експерта, вивчивши подане клопотання та матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 43ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 76 ЦПК України одним із засобів встановлення даних, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, є висновки експертів.

Згідно ч. 2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

В пункті 1.2.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5(далі Інструкція) визначено, що згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше. Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Відповідно до пункту 3.6 Інструкції, у разі призначення експертизи (залучення експерта) для проведення додаткової або повторної експертизи, крім матеріалів, зазначених у пункті 3.3 цього розділу, до експертної установи (експертові) надаються також висновки попередніх експертиз з усіма додатками (фотознімками, порівняльними зразками тощо), а також додаткові матеріали, що стосуються предмета експертизи, які були зібрані після надання первинного висновку. У разі необхідності проведення додаткової або повторної експертизи у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються мотиви та підстави для її призначення.

Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з чим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 квітня 2021 року у справі № 201/15019/14-ц).

Отже, повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи

Згідно роз`яснень п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» при перевірці й оцінці експертного висновку суд повинен з`ясувати: чи було додержано вимоги законодавства при призначенні та проведенні експертизи; чи не було обставин, які виключали участь експерта у справі; компетентність експерта і чи не вийшов він за межі своїх повноважень; достатність поданих експертові об`єктів дослідження; повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експертизи; обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами справи.

Ухвалою суду від 12.06.2024 по справі призначено судову почеркознавчу експертизу. Експерт був повідомлений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на експерта обов`язків у відповідності до ст. ст. 384, 385 КК України, про що також вказано у висновку експерта.

Постановою Вінницького апеляційного суду від 24.08.2024 року ухвалу Крижопільського районного суду Вінницької області від 12.06.2024 року в частині призначення виконавця проведення судової почеркознавчої експертизи змінено, в іншій частині ухвалу суду від 12.06.2024 року залишено без змін.

Проведення експертизи було доручено ОСОБА_2 судовому експертові Миколаївського відділення ОНДІСЕ 5 класу, яка має вищу юридичну освіту освітньо-кваліфікаційний рівень «спеціаліст», кваліфікацію судового експерта за спеціальністю 1.1 «Дослідження почерку й підписів». Компетентність експерта не викликає сумнівів, обставини, які виключали б участь експерта у справі відсутні; відповіді на порушені питання не суперечать іншим фактичним даним, висновок відповідає вимогам належності та допустимості. Висновок експерта містить чіткі та однозначні відповіді на поставлені судом питання.

Суд звертає увагу, що визначення способу проведення експертизи (вибір певних методик та методів дослідження) належить до виключної компетенції експерта (постанова Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 23 березня 2021 року у справі №233/3473/17).

Колегія суддів Верховного Суду у постанові від 18.04.2024 у справі №758/6794/18 погодилася з висновком апеляційного суду про те, що суд не уповноважений надавати власну оцінку використаним експертом при проведенні експертизи методик та підходів, а також способу їх застосування, оскільки він не наділений спеціальними знаннями у відповідній галузі.

Представником відповідача не надано суттєвих доводів в обґрунтування необхідності призначення повторної почеркознавчої експертизи, тоді як лише саме посилання на сумніви у висновку проведеної судової почеркознавчої експертизи, не можуть бути підставою для призначення повторної експертизи по справі.

Висновок проведеної експертизи є достатньо обґрунтованим, логічним та об`єктивним, доказів направлених на спростування вищезазначеного експертного висновку матеріали справи не містять, експертом надано обґрунтовані відповіді на всі питання, які входять до переліку питань судової почеркознавчої експертизи, істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи також не встановлено, тобто підстави, наведені представником позивача щодо сумнівності у правильності висновку експерта не підтверджені належними та допустимими доказами.

Водночас суд звертає увагу, що висновок експерта є лише одним із доказів, який не має заздалегідь встановленої сили та якому буде надана оцінка під час розгляду справи по суті з урахуванням інших доказів, які містяться в матеріалах справи.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що в задоволенні клопотання представника відповідача про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи необхідно відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 103-113, 259-260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Купрія О.М. про проведення повторної судової почеркознавчої експертизи -відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Заперечення на неї може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 16.10.2025.

Суддя: