Справа № 758/694/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 жовтня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Ковбасюк О. О.,

за участю секретаря судового засідання Білоус А. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

У січні 2025 року ОСОБА_1 звернулася до Подільського районного суду міста Києва з позовом до Київської міської державної адміністрації про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що вона є єдиною спадкоємицею її дочки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 на території держави Ізраїль. Після смерті дочки залишилося спадкове майно, яким є 1/4 частина квартири АДРЕСА_1 . 22.11.2024 позивачка звернулася до Першої київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак постановою нотаріуса №6423/02-31 від 26.11.2024 позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском нею встановленого ст. 1270 ЦК України строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач зазначає, що строк звернення із заявою про прийняття спадщини вона пропустила через тривале лікування після тяжкої хвороби в державі Ізраїль та через введений на території України воєнний стан, а тому вона просить визнати вказані причини пропуску строку поважними та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 16.01.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 20.03.2025 задоволено клопотання позивача про заміну неналежного відповідача Київської міської державної адміністрації на належного, яким є Київська міська рада.

Цією ж ухвалою судом задоволено клопотання позивача про витребування доказів та витребувано у Першої київської державної нотаріальної контори належним чином засвідчені копії матеріалів спадкової справи №1178/2024, заведеної до майна ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

22.04.2025 до суду надійшли належним чином засвідчені копії матеріалів вказаної спадкової справи.

Ухвалою суду від 06.05.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання позивач не з`явилася, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій вона позовні вимоги підтримала та просить їх задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, відзив до суду не подав.

За таких обставин суд ухвалив проводити розгляд за відсутності сторін, на підставі наявних в матеріалах справи письмових доказів.

Дослідивши письмові матеріали справи відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, згідно з якою у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, повно і всебічно дослідивши всі фактичні обставини справи та докази, які мають значення для розгляду справи, оцінивши докази у справі у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню із наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка при народженні була записана як ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим Печерським бюро ЗАЦС м. Києва, де в графі мати записано « ОСОБА_1 ».

20.11.1999 ОСОБА_3 зареєструвала шлюб з ОСОБА_4 , після чого змінила своє прізвище на « ОСОБА_5 », що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_2 , виданим Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним Центром розвитку сім`ї.

07.06.2007 їхній шлюб було розірвано, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 , виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції в місті Києві.

18.09.2010 ОСОБА_6 змінила своє прізвище на « ОСОБА_7 », що підтверджується свідоцтвом про зміну імені серії НОМЕР_4 , виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції в місті Києві.

У подальшому ОСОБА_3 змінила своє ім`я на « ОСОБА_8 », що підтверджується витягом з реєстру населення, виданим Міністерством внутрішніх справ Держави Ізраїль, засвідчене Управлінням по справах населення та міграції у м. Афула 29.07.2024.

Цим же витягом підтверджується, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла у м. Хайфа, Держава Ізраїль.

Встановлено також, що після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого 17.04.2002 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пестич Л. В.

22.11.2024 позивачка звернулася до Першої київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак постановою нотаріуса №6423/02-31 від 26.11.2024 їй у цьому було відмовлено у зв`язку з пропуском нею встановленого ст. 1270 ЦК України шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини встановлюється у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Аналогічна норма міститься в п.24 постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування».

25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив висновок, згідно з яким для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст. 1270 ЦК України).

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви які про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (ч. 1ст. 1273ЦК України).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як зазначив Верховний Суд України в постанові від 06.09.2017 у справі №6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Як встановлено судом, позивач в передбачений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк не звернулась до нотаріальної контори для прийняття спадщини.

Разом із цим, такий строк був нею пропущений з поважних причин, оскільки вона є особою похилого віку та має численні хвороби тривалого та хронічного характеру, що підтверджується: копією медичної довідки спостереження в клініці дерматології та венерології Ейн-Керем відь 19.02.2023; копією виписного епікризу від 02.09.2022 з Медичного центру «Ха-Емак» Лікарні «Клалит».

Крім того, причиною пропуску позивачем вказаного строку стала неможливість її вчасного повернення з Ізраїлю до України у зв`язку із воєнним станом, введеним на території України Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022.

Таким чином, встановлені по справі обставини дають підстави суду зробити висновок про те, що причини, з яких позивачем було пропущено встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , були пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для вчинення таких дій, у зв`язку з чим вона була позбавлена можливості своєчасно оформити свої спадкові права.

Згідно із ч. 1 ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги те, що позивачем доведено обставини, на які вона посилається як на підставу свої вимог, для реалізації спадкових прав позивачу слід визначити додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини терміном в три місяці.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 23, 81, 247, 258, 259, 263-268, 273 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін по справі:

позивач - ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 ;

відповідач - Київська міська рада, місцезнаходження: м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, .

Суддя О. О. Ковбасюк