справа № 631/239/25
провадження № 2-о/631/18/25
У Х В А Л А

про витребування доказів по справі

15 жовтня 2025 року селище Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Трояновської Т. М.,

за участю секретаря судового засідання Семенко А. А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань приміщення Нововодолазького районного суду Харківської області цивільну справу в порядку окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , із залученням до участі у справі в якості заінтересованої особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , про встановлення юридичних фактів,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої, на підставі ордеру про надання правничої допомоги серії АХ № 1236538 від 12 березня 2025 року, діє адвокат Чумак Роман Васильович, звернулась до Нововодолазького районного суду Харківської області із заявою, поданою в порядку окремого провадження, в якій просить встановити юридичний факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебувала на утриманні ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з березня 2017 року по день його смерті (загибелі) ІНФОРМАЦІЯ_4 та юридичний факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відноситься до членів сім`ї ОСОБА_2 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 19 березня 2025 року заяву ОСОБА_1 , із залученням до участі у справі в якості заінтересованої особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , про встановлення юридичних фактів, залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали суду, а також роз`яснено наслідки невиконання ухвали суду.

Заявником в установлений законом та зазначений в ухвалі суду від 19 березня 2025 року строк, недоліки, що були підставою для залишення позовної заяви без руху, усунуті

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 08 квітня 2025 року прийнято заяву ОСОБА_1 , із залученням до участі у справі в якості заінтересованої особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , про встановлення юридичних фактів до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку окремого провадження.

Заявник, ОСОБА_1 , у судове засідання, призначене на 15 жовтня 2025 року не з`явилась, хоча про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялась завчасно, відповідно до приписів статті 128 Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомив, однак скористався правом, наданим частиною 1 статті 58 Цивільного процесуального кодексу України, щодо участі у судовому процесі через свого представника адвокат Чумака Романа Васильовича.

Уповноважений представник заявника адвокат Чумак Роман Васильович у судове засідання також не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся завчасно, відповідно до приписів статті 128 Цивільного процесуального кодексу України.

10 жовтня 2025 року з використанням підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи представник заявника адвокат Чумак Роман Васильович звернувся на адресу суду з клопотанням, що було зареєстровано за вхідним № 6232/24-вх, відповідно до якого просив суд витребувати від ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ ДЕРЖАВНОЇ ПОДАТКОВОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ В ХАРКІВСЬКІЙ ОБЛАСТІ інформацію про доходи громадянина України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , за період з березня 2017 року по січень 2023 року включно.

В обґрунтування поданого клопотання адвокат зазначив, що в провадженні Нововодолазького районного суду Харківської області перебуває справа з єдиним унікальним № 631/239/25 за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту перебування на утриманні ОСОБА_2 та належності до членів сім`ї загиблого військового. Під час подачі заяви про встановлення юридичного факту, що має значення, стороною заявника було подано достатній комплект доказів щодо фінансового становища ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , проте під час останнього судового засідання виникла потреба у наданні інформації про доходи померлого ОСОБА_2 . Заявник не має можливості самостійно отримати зазначену інформацію, оскільки ОСОБА_2 помер, а доступ до інформації про його доходи обмежений. Враховуючи, що померлий ОСОБА_2 тривалий час не мав зареєстрованого місця проживання, але при цьому народився, фактично мешкав та працював у місті Харкові, що підтверджується рішенням Нововодолазького районного суду Харківської області від 28 жовтня 2024 року у справі № 638/4606/24, просив для всебічного розгляду справи витребувати зазначену інформацію у ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ ДЕРЖАВНОЇ ПОДАТКОВОЇ СЛУЖБИ У ХАРКІВСЬКІЙ ОБЛАСТІ.

Уповноважений представник ІНФОРМАЦІЯ_1 , у судове засідання також не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення розгляду справи повідомлялись відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України.

Представник ІНФОРМАЦІЯ_1 Гулійова Ольга Олександрівна, яка діє на підставі довіреності у порядку передоручення від 30 вересня 2024 року, скориставшись правом, передбаченим частиною 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, з використанням підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, направила на адресу суду заяву, що була зареєстрована за вхідним № 3143/25-вх. від 04 червня 2025 року, відповідно до якої просила суд розгляд справи провести за відсутності представника ІНФОРМАЦІЯ_5 МІСТА ХАРКОВА.

З цього приводу слід зазначити, що відповідно до пунктів 2 та 7 частини 2 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього судового засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Приймаючи до уваги той факт, що судом створені необхідні умови для реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав на участь у розгляді справи в суді, враховуючи, відсутність підстав для визнання явки учасників справи обов`язковою для надання особистих пояснень, суд вважає за можливе провести судове засідання без участі останніх, при цьому відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши обставини справи та всі фактичні данні, які мають значення для вирішення питання про витребування доказів, перевіривши їх доказами, безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши матеріали справи, що містять наявні в ній письмові докази, суд виходить з наступного.

Статтею 55 Конституції України встановлено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Зміст цього права полягає в тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Зазначена норма зобов`язує суди приймати заяви до розгляду навіть у випадку відсутності в законі спеціального положення про судовий захист (пункт 2 рішення Конституційного Суду України від 25 грудня 1997 року по справі № 9-зп).

Забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Згідно з частиною 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

При цьому, звернення особи до суду є її абсолютним правом.

Так, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України).

Приписами частини 3 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України регламентовано, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до змісту пункту 3 частини 1 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання. При цьому ними в розумінні приписів частини 3 статті 42 наведеного кодифікованого закону України є заявники та інші заінтересовані особи.

Положеннями частини 3 статті 294 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Приписами частини 1 статті 76 Цивільного процесуального кодексу України унормовано, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

У частині 1 статті 77 Цивільного процесуального кодексу України обумовлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до положень частини 2 статті 83 Цивільного процесуального кодексу України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу (частина 1 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до частини 1 статті 5 Цивільного процесуального кодексу України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. При цьому суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (частини 5 статті 12 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до приписів статтей 1, 5 та 11 Закону України від 02 жовтня 1992 року № 2657-ХІІ «Про інформацію»: інформація це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді; документ це матеріальний носій, що містить інформацію, основними функціями якого є її збереження та передавання у часі та просторі; кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів; кожному забезпечується вільний доступ до інформації, яка стосується його особисто, крім випадків, передбачених законом; за порядком доступу інформація поділяється на відкриту інформацію та інформацію з обмеженим доступом; будь-яка інформація є відкритою, крім тієї, що віднесена законом до інформації з обмеженим доступом; інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна та службова інформація; порядок віднесення інформації до таємної або службової, а також порядок доступу до неї регулюються законами.

Положеннями частин 1 та 2 статті 16 Закону України від 02 жовтня 1992 року № 2657-ХІІ «Про інформацію» обумовлено, що інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна та службова інформація. Конфіденційною є інформація про фізичну особу, інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень, а також інформація, визнана такою на підставі закону. Конфіденційна інформація може поширюватися за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, якщо інше не встановлено законом. Відносини, пов`язані з правовим режимом конфіденційної інформації, регулюються законом.

У статті 16 Закону України від 02 жовтня 1992 року № 2657-ХІІ «Про інформацію» визначено, що податкова інформація сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб`єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому Податковим кодексом України. Правовий режим податкової інформації визначається Податковим кодексом України та іншими законами.

Інформація, яка збирається, використовується та формується органами державної податкової служби у зв`язку з обліком платників податків, вноситься до інформаційних баз даних і використовується з урахуванням обмежень, передбачених для податкової інформації з обмеженим доступом (пункт 63.12 Податкового кодексу України).

Згідно з приписами підпункту 70.15.2 пункту 70.15 статті 70 Податкового кодексу України, відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків є інформацією з обмеженим доступом, крім відомостей про взяття на облік фізичних осіб - підприємців та осіб, які провадять незалежну професійну діяльність.

Відповідно до пункту 70.3 статті 70 Податкового кодексу України до інформаційної бази Державного реєстру включаються такі дані про фізичних осіб: джерела отримання доходів; об`єкти оподаткування; сума нарахованих та/або отриманих доходів; сума нарахованих та/або сплачених податків; інформація про податкову знижку та податкові пільги платника податків; унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі на підставі даних розпорядника такого реєстру, наданих у порядку інформаційної взаємодії відповідно до законодавства.

Положеннями статтей 2, 5 та 14 Закону України від 01 червня 2010 року № 2297-VI «Про захист персональних даних» визначено, що персональні дані відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована. Об`єктами захисту є персональні дані. Персональні дані можуть бути віднесені до конфіденційної інформації про особу законом або відповідною особою. Не є конфіденційною інформацією персональні дані, що стосуються здійснення особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, посадових або службових повноважень. Поширення персональних даних передбачає дії щодо передачі відомостей про фізичну особу за згодою суб`єкта персональних даних.

Отже, в даному випадку відомості про доходи загиблого ОСОБА_2 є конференційної інформацією з обмеженим доступом, яку заявник позбавлена можливості отримати та надати суду, водночас, вона має значення для всебічного та об`єктивного розгляду справи, оскільки може підтвердити чи спростувати доводи заявника стосовно її перебуванні на утримані ОСОБА_2 .

Таким чином, суд вважає, що клопотання представника заявника адвоката Чумака Романа Васильовича про витребування доказів від ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ ДЕРЖАВНОЇ ПОДАТКОВОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ В ХАРКІВСЬКІЙ ОБЛАСТІ слід задовольнити.

Імперативними приписами частиною 2 статті 258 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги той факт, що представник заявника звернувся до суду з клопотанням про витребування доказів, з метою дотримання реалізації сторонами своїх процесуальних прав, суд вважає за необхідне оголосити перерву у судовому засіданні до отримання вищевказаної інформації.

Відповідно до частини 3 статті 240 Цивільного процесуального кодексу України про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесу, повідомляються про судове засідання в порядку, визначеному цим Кодексом.

Керуючись статтями 5, 12, 42, 46, 47, 58, 64, 77, 83, 84, 240, 247, 258 261, 293, 294, 353 Цивільного процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В:

Клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Чумака Романа Васильовича про витребування доказів задовольнити.

Витребувати від ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ ДЕРЖАВНОЇ ПОДАТКОВОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ В ХАРКІВСЬКІЙ ОБЛАСТІ (адреса місцезнаходження: вулиця Григорія Сковороди, будинок № 46, місто Харків) інформацію про доходи громадянина України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , за період з березня 2017 року по січень 2023 року включно

Докази, що витребуються судом направити безпосередньо до Нововодолазького районного суду Харківської області за адресою: Харківська область, селище Нова Водолага, вулиця Захисників України, будинок № 1.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Оголосити перерву у судовому засіданні по розгляду справи № 631/239/25 (провадження №2-о/631/18/25) за заявою ОСОБА_1 , із залученням до участі у справі в якості заінтересованої особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , про встановлення юридичних фактів, до 15 години 00 хвилин 20 листопада 2025 року.

Розгляд справи здійснювати у приміщенні Нововодолазького районного суду Харківської області, розташованого за адресою: Харківська область, Нововодолазький район, селище Нова Водолага, вулиця Захисників України, будинок № 1, з викликом сторін.

Роз`яснити учасникам справи наслідки неявки в судове засідання, передбачені статтею 223 Цивільного процесуального кодексу України, а саме: неявка у судове засідання будь якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних у ній даних чи доказів.

Звернути увагу учасників судового процесу, що відповідно до частини 3 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т. М. Трояновська