Житомирський апеляційний суд
Справа №295/8675/24 Головуючий у 1-й інст. Зосименко О.М.
Категорія 60 Доповідач Шевчук А. М.

У Х В А Л А

03 жовтня 2025 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Талько О.Б., Коломієць О.С.,

розглянувши у місті Житомирі без повідомлення учасників справи

заяву про виправлення описки у постанові Житомирського апеляційного суду від 15 січня 2025 року

у цивільній справі №295/8675/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про стягнення коштів на користь спадкоємця

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Богунського районного суду м.Житомира від 10 вересня 2024 року

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до Житомирського апеляційного суду з заявою про виправлення описки в постанові Житомирського апеляційного суду від 15 січня 2025 року. Просить викласти резолютивну частину постанови Житомирського апеляційного суду від 15 січня 2025 року в новій редакції: «Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково. Рішення Богунського районного суду м.Житомира від 10 вересня 2024 року в частині відмови у позові скасувати та ухвалити в цій частині нову постанову про часткове задоволення позову. Стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області на користь ОСОБА_1 164 935 грн 05 коп., як спадкоємцю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також 3 232 грн 88 коп. судового збору».

Заява обґрунтована тим, що 15 січня 2025 року Житомирський апеляційний суд ухвалив постанову, яка набрала законної сили. Вона отримала виконавчий лист, виданий на підставі постанови апеляційного суду від 15 січня 2025 року, але суд першої інстанції не видав виконавчий лист на підставі рішення Богунського районного суду м.Житомира від 10 вересня 2024 року про часткове задоволення позову на суму 104 469,55 грн заборгованості, як спадкоємцю, та 1 044,69 грн судового збору. На її звернення Богунський районний суд м.Житомира повідомив, що виконавчий лист їй виданий не буде, оскільки суд першої інстанції вважає, що його рішення від 10 вересня 2024 року про часткове задоволення позову на суму 104 469,55 грн заборгованості за спадщиною та 1 044,69 грн судового збору скасовано апеляційним судом, який ухвалив постанову про часткове задоволення апеляційної скарги на суму 164 935 грн заборгованості за спадщиною та 3 232,88 грн судового збору, та запропонував звернутися з цим питанням до апеляційного суду. Наголошує на тому, що рішення Богунського районного суду м.Житомира від 10 вересня 2024 року оскаржувалося нею лише в частині відмови в позові, а в частині стягнення 104 469,55 грн заборгованості за спадщиною та 1 044,69 грн судового збору вона рішення не оскаржувала і воно в цій частині набрало законної сили раніше. З мотивувальної частини постанови Житомирського апеляційного суду від 15 січня 2025 року вбачається, що суд апеляційної інстанції не перевіряв законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в задоволеній судом першої інстанції частині, тобто в частині стягнення з відповідача на користь позивача 104 469,55 грн та судового збору. Разом із тим, у резолютивній частині постанови апеляційного суду від 15 січня 2025 року зазначено: «Рішення Богунського районного суду м.Житомира від 10 вересня 2024 року скасувати та ухвалити нове про часткове задоволення позову». Вказана обставина перешкоджає їй у реалізації права на отримання спадкових коштів. Судом апеляційної інстанції допущена описка в резолютивній частині постанови від 15 січня 2025 року, яка не відповідає мотивувальній частині постанови суду, а тому така описка підлягає виправленню, відповідно до вимог ЦПК України.

Приписи ст.269 ЦПК України передбачають, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

У постанові Верховного Суду від 21 липня 2020 року в справі №521/1074/17 відображений правовий висновок згідно з яким, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Згідно з п.19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Із огляду на викладене вище, порушене ОСОБА_1 питання не є виправленням описки в розумінні положень ст.269 ЦПК України.

Разом тим, колегія суддів роз`яснює, що ОСОБА_1 рішення Богунського районного суду м.Житомира від 10 вересня 2024 року в частині стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області на її користь у порядку спадкування після смерті чоловіка ОСОБА_2 коштів в сумі 104 469,55 грн та судового збору в розмірі 1 044,69 грн у апеляційному порядку не оскаржувала, оскільки із рішенням суду першої інстанції в цій частині (задоволеній) погодилася. Як убачається зі змісту мотивувальної частини постанови Житомирського апеляційного суду від 15 січня 2025 року ОСОБА_1 оскаржила в апеляційному порядку рішення Богунського районного суду м.Житомира від 10 вересня 2024 року лише у незадоволеній частині та, виходячи із засад диспозитивності цивільного судочинства, Житомирський апеляційний суд не перевіряв законність і обґрунтованість Богунського районного суду м.Житомира від 10 вересня 2024 року в задоволеній частині, тобто в частині стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області на користь ОСОБА_1 коштів в сумі 104 469,55 грн та судового збору в розмірі 1 044,69 грн, а тому в задоволеній частині рішення Богунського районного суду м.Житомира від 10 вересня 2024 року апеляційний суд не скасував. Житомирським апеляційним судом переглядалося рішення Богунського районного суду м.Житомира від 10 вересня 2024 року лише у незадоволеній частині позовних вимог ОСОБА_1 в сумі 185 838,45 грн та саме в цій частині рішення Богунського районного суду м.Житомира від 10 вересня 2024 року в апеляційному порядку скасоване та ухвалене у цій частині незадоволених Богунським районним судом м.Житомира вимог Житомирським апеляційним судом нове судове рішення про часткове задоволення позову, тобто про стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області на користь ОСОБА_1 164 935,05 грн, а також 3 232,88 грн. судового збору. У стягненні 20 903,40 грн із оскаржених 185 838,45 грн апеляційним судом відмовлено. Отже, у частині стягнення Богунським районним судом м.Житомира з Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області на користь ОСОБА_1 коштів в сумі 104 469,55 грн та судового збору в розмірі 1 044,69 грн рішення цього суду від 10 вересня 2024 року Житомирським апеляційним судом не переглядалося, не скасовувалося та у цій частині нове судове рішення Житомирським апеляційним судом не ухвалювалося.

Керуючись ст.ст.269,381 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуюча Судді: