Справа № 181/1235/24
Провадження 2/185/7231/25
У Х В А Л А

10 жовтня 2025 року м. Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючий суддя Бабій С.О., розглянувши в порядку письмового провадження питання щодо відповідності вимогам Цивільного процесуального кодексу України позовної заявиОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Фастівської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває дана цивільна справа. Провадження у справі було відкрито ухвалою Межівського районного суду Дніпропетровської області від 16 серпня 2024 року.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04.09.2025 р. зазначена справа прийнята до провадження суддею Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Бабій С.О.

08.10.2025 р. через систему «Електронний суд» до суду подано заяву відповідача ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без руху у зв`язку з невідповідністю позовної заяви приписам ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 п. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з матеріалів справи, до позовної заяви позивача додано копію посвідчення позивача як учасника бойових дій серії НОМЕР_1 від 22.06.2023.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року № 3674-VI.

Відповідно до абзацу 1 частини 1 статті 3 вказаного Закону судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно частини 1 статті 2 Закону України "Про судовий збір" платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Статтею 5 Закону України "Про судовий збір" встановлюються пільги щодо сплати судового збору.

Так, відповідно до пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Учасниками бойових дій визнаються, зокрема, військовослужбовці (резервісти, військовозобов`язані) Збройних Сил України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, військовослужбовці військових прокуратур, особи рядового та начальницького складу підрозділів оперативного забезпечення зон проведення антитерористичної операції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, державну політику у сфері державної митної справи, поліцейські, особи рядового, начальницького складу, військовослужбовці Міністерства внутрішніх справ України, Управління державної охорони України, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Державної служби України з надзвичайних ситуацій, Державної пенітенціарної служби України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції у період її проведення, у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів (пункт 19 частина 1 статті 6 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII). У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, повязаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, повязаних з розглядом цих питань.

З системного аналізу положень Закону України "Про судовий збір" слідує, що учасник бойових дій звільняється від сплати судового збору виключно при зверненні до суду за захистом своїх прав саме як учасника бойових дій, однак, як слідує зі змісту позовної заяви, заявлені ОСОБА_1 позовні вимоги не пов`язані з порушенням прав позивача як учасника бойових дій.

Вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій, для правильного застосування норм пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

Відповідний висновок сформований в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17, яка вирішила виключну правову проблему в неоднозначності застосування судами пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Аналогічну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 та від 20 січня 2021 року у справі № 9901/258/20 та ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2023 у справі № 990/76/23, від 03.03.2021 у справі № 9901/8/21, від 02.02.2021 у справі № 9901/83/20, від 13.04.2020 та від 06.05.2020 у справі № 9901/70/20.

Від цього висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах Велика Палата Верховного Суду не відступала.

У цій справі позивач не оскаржує питання, пов`язані з його соціальним захистом як учасника бойових дій, з порушенням яких Закон № 3674-VI пов`язує звільнення від сплати судового збору. Предметом розгляду цієї справи є усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні, тому відсутні підстави вважати, що справа пов`язана із порушенням прав позивача як учасника бойових дій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій.

Інших документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, позивач не надав.

Таким чином, суд дійшов до переконання про відсутність правових підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання даної позовної заяви.

У відповідності до предмета спору, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 носять немайновий характер та складають три окремі вимоги: 1) зобов`язати відповідачку не чинити перешкоди у спілкуванні та вихованні дитини; 2) визначити способи участі батька у вихованні дитини шляхом систематичних особистих зустрічей та побачень, в тому числі за кордоном, а також за допомогою аудіо- та відеозв`язку; 3) визначити можливість спільного відпочинку батька та дитини за кордоном, в тому числі за відсутності відповідачки.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подається фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб - 3028 гривень.

Отже, позивачу слід зазначити ціну позову та сплатити судовий збір в розмірі 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та по - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну вимогу немайнового характеру.

В силу ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів у електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Таким чином, при поданні в електронній формі кожної окремої вимоги немайнового характеру розмір судового збору становить 968 грн 96 коп. Загальна сума судового збору за три окремі немайнові вимоги становить 2906 грн 88 коп.

З огляду на викладене, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви, а саме надати документ про сплату в розмірі 2906 грн 88 коп. за три окремі немайнові вимоги на наступні реквізити: Отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/м.Павл-д/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155; банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.); рахунок отримувача UA0004583; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу 101; ; судовий збір, Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Згідно ст. 187 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Керуючись ст.177, 185, 187, 260 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без руху для усунення недоліків позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Фастівської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С.О. Бабій