Справа № 686/3700/25
Провадження № 2-ві/686/18/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2025 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Хараджа Н.В., розглянувши заяву представника заявниці ОСОБА_1 - адвоката Стороженка Дмитра Олександровича про відвід головуючого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Колієва Сергія Анатолійовича у цивільній справі № 686/3700/25,-

ВСТАНОВИВ:

До Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшла заява представника заявниці ОСОБА_1 - адвоката Стороженка Дмитра Олександровича про відвід головуючого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Колієва Сергія Анатолійовича у цивільній справі № 686/3700/25.

Вказана заява мотивована тим, що суддя Колієв С.А. зацікавлений у результатах розгляду вказаної справи на користь позивача. З позиції практики ЄСПЛ суддя Колієв С.А. здійснює правосуддя, яке не відповідає вимогам безстороннього і справедливого ставлення суду до відповідачів у справі ОСОБА_3 та ОСОБА_1 як суб`єкта судового провадження. Доводи в обґрунтування цієї заяви не є надуманими, вони засновані на фактах (доказах), які об`єктивно підтверджені матеріалами справи. Так, ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості. Ухвалою судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Карплюка О.І. від 12.02.2025 прийнято позовну заяву до розгляду і відкрито провадження в цивільній справі № 686/3700/25. Разом з тим, у позовній заяві міститься клопотання про залучення до участі у справі у якості третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, ОСОБА_4 . Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Отже, саме на суд покладено обов`язок визначити суб`єктний склад учасників спору залежно від характеру правовідносин і норм матеріального права, які підлягають застосуванню. Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 12.09.2022 у справі №910/1744/21. З огляду на те, що клопотання про залучення ОСОБА_4 до участі у справі подано разом з позовною заявою, то питання про його залучення суд мав вирішити при відкритті провадження у справі, про що зазначити в ухвалі про відкриття провадження. Разом з тим, в ухвалі про відкриття провадження від 12.02.2025 суддя Карплюк О.І. не зазначив про залучення ОСОБА_4 до справи у якості третьої особи. Ухвала не містить обґрунтування щодо необхідності та підстав залучення ОСОБА_4 , як третьої особи з боку позивача, а також на які права чи обов`язки ОСОБА_4 та яким чином може вплинути рішення суду у цій справі. Представницею ОСОБА_3 06.03.2025 подано заяву про відвід судді Карплюка О.І. на підставі п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України. В обґрунтування заяви про відвід вказувалось, зокрема й порушення суддею вимог закону щодо визначення складу учасників справи. Заяву Гришиної Т.А. 10.03.2025 про відвід суддею Карплюком О.І. задоволено. Ухвалою суду від 18.03.2025 після повторного автоматизованого розподілу справи суддею Колієвим С.А. прийнято справу до провадження та залучено ОСОБА_4 у справу у якості третьої особи. При цьому в ухвалі, в порушення вимог ст. 53 ЦПК України не вказано обґрунтування щодо необхідності та підстав залучення ОСОБА_4 як третьої особи з боку позивача, а також на які права чи обов`язки ОСОБА_4 та яким чином може вплинути рішення суду у цій справі. Під головуванням Колієва С.А. 02.10.2025 відбулося перше підготовче судове засідання у цій справі. Пунктом 1 ч. 1 ст. 189 ЦПК України встановлено, що завданнями підготовчого провадження є, зокрема, остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу. Під час підготовчого судового засідання 02.10.2025 представницею ОСОБА_3 - адвокаткою Гришиною Т.А. було заявлено про необхідність остаточного визначення складу учасників справи та незаконне залучення ОСОБА_4 у справу як третьої особи. Разом з тим, суддею Колієвим С.А. повідомлено, що суддею Карплюком О.І. вказане питання вже фактично вирішено при відкритті провадження у справі, а саме, що суддя Карплюк О.І. фактично залучив його у якості третьої особи. Однак, це не відповідає дійсним обставинам справи та спростовується ухвалою від 12.02.2025 про відкриття провадження у справі, яка не містить рішення суду про залучення ОСОБА_4 до справи, а також висновків суду, на які права чи обов`язки ОСОБА_4 та яким чином може вплинути рішення суду у цій справі. Слід вказати, якщо суддя Колієв С.А. вважав, що попереднім суддею вже вирішено питання про залучення ОСОБА_4 у якості третьої особи, то не зрозуміло, чому він в ухвалі від 18.03.2025 знову залучив останнього до участі у справі у якості третьої особи. Таким чином, суддя Колієв С.А., з урахуванням доводів заяви про відвід судді Карплюку О.І., та грубим порушенням вимог ст. 53 ЦПК України залучив ОСОБА_4 до участі у справі у якості третьої особи.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 06 жовтня 2025 року питання про відвід судді Колієва Сергія Анатолійовича від розгляду цивільної справи № 686/3700/25 передано до цивільної канцелярії суду для визначення іншого судді в порядку проведення автоматизованого розподілу в системі документообігу суду із визнанням необґрунтованості заявленого відводу.

10 жовтня 2025 року матеріали заяви про відвід передано в порядку ч.1 ст.33 ЦПК України відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 жовтня 2025 року для розгляду судді Хараджі Н.В.

Суд не вбачає необхідності повідомляти учасників справи про судове засідання, а тому відповідно до вимог частини восьмої статті 40 ЦПК України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, заяви про відвід судді Колієва С.А., приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч.3 ст.39 ЦПК України відвід має бути вмотивованим.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Таким чином, можливо зробити висновок про те, що особа, яка подала заяву про відвід судді повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи.

При цьому, згідно з ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Підставою для відводу судді представником заявниці визначено те, що суддя Колієв С.А. з урахуванням доводів заяви про відвід судді Карплюку О.І., грубо порушив вимоги ст. 53 ЦПК України та залучив ОСОБА_4 до участі у справі у якості третьої особи.

Як вбачається з заяви, фактично представник заявниці вказує на свою незгоду з процесуальним рішенням судді.

У висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

За таких обставин, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, оскільки заявником не надано доказів існування критеріїв суб`єктивної чи об`єктивної безсторонності судді, а відтак заява про відвід задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 11 ст. 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 38-40, 182, 260,261 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника заявниці ОСОБА_1 - адвоката Стороженка Дмитра Олександровича про відвід головуючого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Колієва Сергія Анатолійовича у цивільній справі № 686/3700/25, відмовити.

Розгляд цивільної справи №686/3700/25, проводити у тому ж складі суду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Хмельницького

міськрайонного суду Н.В. Хараджа