Справа № 703/6943/24
УХВАЛА

10 жовтня 2025 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого - судді Овсієнка І.В.,

за участю

секретаря судового засідання Батаргіної Т.М.

позивача ОСОБА_1

перекладача Шалигіної Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла Черкаської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Черкаської області Таран Галини Володимирівни, приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Черкаської області Терещенко Марини Євгенівни про визнання правочину недійсним, витребування майна із чужого незаконного володіння, визнання права власності, відшкодування моральної шкоди,

у с т а н о в и в :

31.12.2024 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Черкаської області Таран Галини Володимирівни, приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Черкаської області Терещенко Марини Євгенівни про визнання правочину недійсним, витребування майна із чужого незаконного володіння, визнання права власності, відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Смілянського міськрайонного суду від 07.01.2025 відкрите провадження у цивільній справі за вказаним позовом, вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначене на 27.01.2025, встановлений сторонам строк на подання письмових заяв по суті справи. Надалі підготовче судове засідання неодноразово відкладалося.

Ухвалою Смілянського міськрайонного суду від 25.03.2025 закрите підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду.

В судове засідання, 10.10.2025 відповідачі, ОСОБА_2 , приватний нотаріус Таран Г.В., приватний нотаріус Терещенко М.Є. не прибули, про дату та час судового розгляду повідомлені належним чином, з використанням сервісу електронного кабінету ЄСІТС, а відповідач фізична особа шляхом направлення судової повістки за адресою, вказаною нею у відзиві, що вручена особисто 23.09.2025.

Разом із тим, відповідачі в передбачені процесуальним законодавством порядку та строк, звернулися із письмовими відзивами, а відповідач ОСОБА_3 заявила про проведення судового розгляду за її відсутності.

В судовому засіданні 10.10.2025, під час з`ясування обставин справи та дослідження доказів, позивач, якій було надано можливість виступити зі вступним словом в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 227 ЦПК України, покинула залу судового засідання. Вказані дії вчинені після того, як ОСОБА_4 на підставі ч. 1 ст. 145 ЦПК України за розпорядженням головуючого видалено із залу судового засідання за порушення порядку під час судового засідання та невиконання нею розпоряджень головуючого, вчинені неодноразово.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Разом із тим, частиною першою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними (пункти 1, 2 частини другої статті 223 ЦПК України).

Пунктом 2 частини третьої статті 223 ЦПК України передбачено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Згідно з частиною шостою статті 223 ЦПК України наслідки, визначені частинами третьою - п`ятою цієї статті, настають і в разі, якщо учасник справи (його представник) залишить залу судового засідання.

Норма частини шостої статті 223 ЦПК України пов`язує право суду залишити позовну заяву без розгляду за таких умов: позивач був присутній в судовому засіданні, зокрема, його особу було встановлено в підготовчій частині судового засідання; позивач залишив зал судового засідання з власної ініціативи, не бажаючи брати участі в засіданні; розгляд справи не було закінчено; позивач не подав заяви (усної чи письмової) про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з вказаними вище вимогами ЦПК України, суд має право залишити позовну заяву без розгляду за відсутності позивача (або його представника), який не подавав заяви про розгляд справи без нього і повторно не з`явився в судове засідання чи покинув його до закінчення розгляду справи.

Вказані висновки сформульовані в постановах Верховного Суду від 22.03.2023 у справі №605/601/21, від 04.10.2023 в справі №522/1661/22.

За обставинами даної справи позивач, яка має цивільну процесуальну дієздатність, не сформулювала власного волевиявлення щодо позову, посилаючись на те, що її позиція буде сформульована ОСОБА_4 , а її участь в судовому розгляді обмежувалася виключно присутністю в залі судових засідань.

Оскільки ОСОБА_1 залишила залу судових засідань на початку з`ясування обставин справи та дослідження доказів, тобто на початковій стадії судового розгляду, не виступивши зі вступним словом, відтак розпорядилася належними їй процесуальними правами на власний розсуд. Водночас, позивач не зверталася із заявами про відкладення судового розгляду або проведення судових засідань без її присутності. Така поведінка позивача не дозволяє суду закінчити судовий розгляд, оскільки будуть порушені її права, передбачені п. 2-3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України брати особисту участь в судових засіданнях та приймати участь в дослідженні доказів, а позиція, наведена нею в позовній заяві, є суперечливою та непослідовною, потребує уточнень та дослідження письмових доказів, поданих сторонами та витребуваних судом.

Зважаючи на викладене, наявні правові підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

За ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 ЦПК України в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету.

За положеннями ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Позивач ОСОБА_1 , позов якої залишений без розгляду, звільнена від сплати судового збору на підставі п. 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» як особа із інвалідністю ІІ групи, отже судового збору не сплачувала, підстави його розподілу відсутні.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи (п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України).

Згідно з ч. 3-4, 7 ст. 139 ЦПК України експерт, спеціаліст чи перекладач отримують винагороду за виконану роботу, пов`язану зі справою, якщо це не входить до їхніх службових обов`язків. Суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат. Розмір витрат на оплату робіт залученого стороною експерта, спеціаліста, перекладача має бути співмірним зі складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт.

Враховуючи обставини відводу перекладача, яка обслуговує глухих членів УТОГ Черкаської області, ухвалою суду від 01.07.2025 доручено Всеукраїнській організації осіб з інвалідністю зі слуху «Українське товариство глухих» (03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, 74) призначити перекладача жестової мови із числа осіб, які пройшли атестацію в Українському товариствi глухих на рівень володіння жестовою мовою, для потреб перекладу Туренко Лідії Петрівни під час розгляду Смілянським міськрайонним судом Черкаської області цивільної справи №703/6943/24.

Рішенням Центрального правління УТОГ призначено для забезпечення потреб перекладу в даній справі Шалигіну Н.М., перекладача жестової мови Кіровоградської обласної організації УТОГ (посвідчення №089-22, що дійсне до 31.12.2026).

В матеріалах справи міститься письмове клопотання виконувача обов`язків голови ГО «УТОГ» про забезпечення оплати праці перекладача жестової мови та компенсацію витрат, пов`язаних із явкою в судові засідання.

При вирішенні питання стосовно порядку і розміру компенсації (відшкодування) витрат та виплати винагороди перекладачам, у тому числі перекладачам жестової мови (які володіють технікою спілкування з глухими, німими чи глухонімими) суд застосовує положення Інструкції про порядок і розміри компенсації (відшкодування) витрат та виплати винагороди особам, що викликаються до органів досудового розслідування, прокуратури, суду або до органів, у провадженні яких перебувають справи про адміністративні правопорушення, та виплати державним спеціалізованим установам судової експертизи за виконання їх працівниками функцій експертів і спеціалістів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 01.07.1996 №710 (далі - Інструкція).

Відповідно до пункту 4 Інструкції винагорода за виконану роботу експертам, спеціалістам, перекладачам сплачується, якщо така робота не є їх службовим обов`язком.

Враховуючи залучення перекладача, до службових обов`язків якої входить надання послуг із перекладу глухим членам УТОГ із іншої області, виконання перекладу в даній справі до її безпосередніх службових обов`язків не входить.

Пунктом 6-1 Інструкції встановлено, що розмір винагороди перекладача, якщо виконана робота не є його службовим обов`язком, становить за годину надання послуг з усного перекладу - 15 відсотків прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року.

Законом України «Про державний бюджет на 2025 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2025 в розмірі 3028 грн, 15% від яких становить 454,20 грн.

Так, перекладач Шалигіна Н.М. виконувала обов`язки перекладача в суді 10.10.2025 з 08-00 год до 11-00 год, а отже має право на відшкодування за три години часу, що становить 1362,60 грн.

Ураховуючи, що згідно з положеннями ст. 148 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» фінансове забезпечення діяльності судів покладено на Державну судову адміністрацію України, як орган у системі судової влади, тому оплату за надані послуги перекладача слід покласти на її територіальний орган - територіальне управління Державної судової адміністрації України в Черкаській області.

На підставі викладеного, суд вважає за необхідне зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України у Черкаській області здійснити оплату послуг Кіровоградській обласній організації «УТОГ» в розмірі 1362,60 грн за послуги перекладача жестової мови у судовому засіданні 10.10.2025.

Керуючись ст. 133, 139, 223, 257, 260-261, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Черкаської області Таран Галини Володимирівни, приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Черкаської області Терещенко Марини Євгенівни про визнання правочину недійсним, витребування майна із чужого незаконного володіння, визнання права власності, відшкодування моральної шкоди - залишити без розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду не виключає повторного звернення до суду із заявленими позовними вимогами після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Клопотання виконувача обов`язків голови Громадської організації «Всеукраїнська організація осіб з інвалідністю зі слуху «Українське товариство глухих» про оплату послуг перекладача жестової мови у цивільній справі №703/6943/24 - задовольнити.

Зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України у Черкаській області відшкодувати Кіровоградській обласній організації «УТОГ» витрати на оплату послуг перекладача жестової мови у цивільній справі №703/6943/24 в розмірі 1362 (одна тисяча триста шістдесят дві) грн 60 коп.

Копію ухвали направити позивачеві, відповідачам, а також у Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Черкаській області - для виконання та до Кіровоградської обласної організації «УТОГ», для відома.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала суду в частині залишення позову без розгляду може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення, в решті оскарженню не підлягає.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.В.Овсієнко