У Х В А Л А

07.10.2025 Справа №607/11437/25 Провадження №2/607/3616/2025

місто Тернопіль

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області в складі:

головуючого судді Герчаківської О. Я.,

за участю секретаря судового засідання Дудченко Ю. Р.,

представника позивача, адвокатка Квятковського Д. В.,

представник відповідача ОСОБА_1 ,

представник відповідача Рудак О. В.,

представник відповідача Онищак М. П.,

представника відповідача Вуїв С. В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду клопотання представника позивача адвоката Квятковського Дмитра Васильовича про призначення судової психологічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Тернопільської обласної прокуратури, Державного бюро розслідувань, Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, Держави Україна в особі Головного управління Державної казначейської служби України у Тернопільській області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Герчаківської О. Я. перебуває цивільна справа № 607/11437/2025 за позовом ОСОБА_2 до Тернопільської обласної прокуратури, Державного бюро розслідувань, Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, Держави Україна в особі Головного управління Державної казначейської служби України у Тернопільській області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення.

22 вересня 2025 року представник позивача - адвокат Квятковський Д. В. через систему «Електронний суд» подав клопотання про призначення у справі судової психологічної експертизи.

В обґрунтування необхідності призначення у справі судової психологічної експертизи зазначено, що матеріали справи не містять медичних чи психологічних висновків щодо душевного стану позивача. Відповідач у своїх запереченнях наполягає на відсутності у позивача будь-яких моральних страждань. Відтак, виникла необхідність у спеціальному дослідженні для встановлення факту і ступеня психоемоційних страждань, яких зазнав ОСОБА_2 внаслідок протиправних дій відповідача. Вважає за доцільне доручити проведення експертизи Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. На вирішення експертизи поставити наступні питання:

1. Чи була ОСОБА_2 завдана моральна шкодавідповідачами?

2. Якщо була, то як спричинена, і в чому має вираз моральна шкода?

3. Чи можна визначити грошовий розмір завданої моральної шкоди?

4. Якщо можна, то визначити розмір моральної шкоди в грошовому еквіваленті?

29 вересня 2025 року Тернопільським міськрайонним судом зареєстровані заперечення на клопотання про призначення експертизи представника Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові (далі - ТУ ДБР у м. Львові), які сформовані в системі «Електронний суд» 26 вересня 2025 року. Представник ТУ ДБР у м. Львові Онищак М. П. заперечує проти задоволення клопотання, оскільки вважає, що доцільності у проведенні експертизи у рамках цієї справи немає, з огляду на наступне.

Так, відповідно до частин 1, 2 статті 102 Цивільного процесуального кодексу України (далі -ЦПК України), висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.Водночас, відповідно до висновків Верховного Суду, сформованих у постановах від 22.07.2022 у справі № П/811/4240/14 та від 09.11.2022 у справі № 462/6463/16-ц суди, досліджуючи висновок експерта, повинні виходити з того, що такий висновок не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватись на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи в сукупності. Суд не може обґрунтовувати своє рішення лише висновком експертизи. Натомість розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом, а не експертом, залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення.

Згідно з усталеною практикою Верховного Суду у зазначеній категорії справ, статтею 13 Закону № 266/94-ВР передбачено, що розмір відшкодування немайнової (моральної) шкоди за час перебування під слідством чи судом повинен визначатися судом з врахуванням мінімального розміру заробітної плати.

Викладене дає підстави для висновку, що у випадках, коли межі відшкодування моральної шкоди визначаються у кратному співвідношенні до мінімального розміру заробітної плати, суд при вирішенні питання має виходити з такого розміру мінімальної заробітної плати, що є чинним на час розгляду справи, при цьому визначений законом розмір відшкодування є тим мінімальним розміром, що гарантований державою, а суд, враховуючи обставини конкретної справи, вправі застосувати й більший розмір відшкодування. Отже, з урахуванням засад виваженості, розумності та справедливості суд може збільшити розмір відшкодування, обмеження максимального розміру моральної шкоди Законом № 266/94-ВР не передбачено. Водночас, розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен призводити до її безпідставного збагачення.

Таким чином, у справі яка розглядається суд при визначенні розміру моральної шкоди має брати до уваги розмір мінімальної заробітної плати, що є чинним на час розгляду справи за кожен місяць перебування під слідством і судом, а визначаючи більший розмір моральної шкоди, ніж передбачено Законом керуватись засадами виваженості, розумності та справедливості. Для ухвалення законного і справедливого рішення у таких правовідносинах спеціальні знання не потрібні, адже Законом уже визначено мінімальний розмір моральної шкоди, право на яку має позивач, а такі засади як виваженість, розумність та справедливість не можуть бути об`єктом експертного дослідження. Відтак, необхідності у призначенні судової експертизи немає, оскільки навіть за умови призначення цієї експертизи її висновок лише підтвердить факт заподіяння ОСОБА_2 моральної шкоди, що і так презюмується законом, а грошовий еквівалент заподіяної шкоди у будь-якому разі визначає суд, а не експерт, з урахуванням усіх обставин справи.

29 вересня 2025 року Тернопільським міськрайонним судом зареєстровані заперечення на клопотання про призначення експертизи представника Державного бюро розслідувань Рудак О. В., які сформовано в системі «Електронний су» 26 вересня 2025 року.

У своїх запереченнях Державне бюро розслідувань (далі ДБР) вважає, що клопотання позивача про призначення судової експертизи є безпідставним, необґрунтованим, а також заявлене з метою затягування розгляду справи.Водночас призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду, при цьому, питання призначення експертизи вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням предмета, підстав позову та обставин справи. Право позивача на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених Законом України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» (далі Закон), виникає на підставі пункту 1 статті 2 Закону у зв`язку з постановленням виправдувального вироку суду. Безспірним в силу встановлення законом (ЦПК України та Закон) є відшкодування шкоди, завданої громадянинові внаслідок: незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян.

Отже, факт завдання моральної шкоди позивачеві внаслідок кримінального переслідування не потребує спеціальних засобів доведення, тим більше із застосуванням спеціальних знань в галузі психології. Тому, поставлене у клопотанні питання чи завдана ОСОБА_2 моральна шкода відповідачами завідомо має відповідь без проведення будь-яких експертних досліджень. У межах даного спору не заперечується те, що чинним законодавством презюмується факт заподіяння особі моральної шкоди внаслідок її незаконного кримінального переслідування, водночас ступінь її заподіяння потребує доведення, оскільки може пропорційно впливати на розмір грошового відшкодування. У свою чергу, оцінка поданих доказів виключна прерогатива суду.

Таким чином, позивачем у заявленому клопотанні про призначення судової експертизи не обґрунтовано та не доведено потреби у спеціальних знаннях для вирішення питань, що є предметом доказування у справі; необхідність експертного висновку не випливає з обставин справи та поданих доказів, а проведення відповідної експертизи лише може призвести до штучного затягування її розгляду.

Представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Квятковський Д. В. клопотання про призначення судової психологічної експертизи підтримав, просив задовольнити. Сторона позивача, ознайомившись із відзивами відповідачів, де було звернуто увагу на необґрунтованість моральних страждань ОСОБА_2 , вирішила заявити таке клопотання, адже висновок експерта є одним із доказів у справі, а суд сприяє стороні в їх отриманні.

Представник Тернопільської обласної прокуратури Марцун А. А. в судовому засіданні заперечувала щодо призначення у справі судової психологічної експертизи, оскільки вважає, що клопотання, заявлене представником позивача всупереч процедурі, визначеній процесуальним законом, оскільки мало б бути подане з позовною заявою.

Представник ДБР Рудак О. В. підтримала письмові за перечення щодо призначення у справі судової психологічної експертизи, законом визначено розмір моральної шкоди, який підлягає до стягнення в користь позивача.

Представник ТУ ДБР у м. Львові також підтримав письмові заперечення щодо призначення у справі судової психологічної експертизи, вважає, що доказування покладається на позивача, висновок експерта не є обов`язковим у виниклих спірних правовідносинах. Для того, щоб визначити розмір моральної шкоди, не потрібно спеціальних знань, адже це врегульовано законом. Саме призначення експертизи є затягуванням часу зі сторони позивача.

Представник Головного управління Державної казначейської служби України у Тернопільській області Вуїв С. В. при вирішенні клопотання про призначення судовоїпсихологічної експертизи покладається на думку суду.

Дослідивши подане клопотання, заслухавши пояснення учасників справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Частинами 1 - 3 статті 23 ЦК України та роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди слід виходити з характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно пунктів 6.3., 6.4. розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Пунктом 6.6. Інструкції до орієнтовного переліку питань, що ставляться на вирішення такої експертизи, віднесено серед іншого питання: чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи (прізвище, ім`я та по батькові)? якщо так, чи завдані особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода)? чи спричинені особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі? якщо особі (прізвище, ім`я та по батькові) завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.

Беручи до уваги вищенаведене, враховуючи що спір виник з приводу відшкодування моральної шкоди, і для з`ясування питань чи були дії відповідачів психотравмувальними для позивача та такими, що викликали страждання внаслідок ситуації викладеної в позовній заяві, що потребує спеціальних знань у галузі психології, суд приходить до переконання, що клопотання про призначення експертизи є обґрунтованим та таким що підлягає задоволенню.

Суд звертає увагу, що законом, на який покликаються відповідачі, передбачено мінімальний розмір моральної шкоди, який розраховується за відповідною формулою, однак остаточний її розмір визначає суд, на підставі зібраних доказів.

За приписами ч.ч. 3, 4 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

На підставі ч. 3 ст. 103 ЦПК України, суд з урахуванням обставин справи вважає за необхідне доручити провести судову психологічну експертизу Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (, юридична адреса: 03057, Україна, м. Київ, вул. Бродських Сім`ї, 6).

Щодо питань, які необхідно поставити на роз`яснення судовому експерту, суд, враховуючи Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, орієнтовний перелік питань, що ставляться на вирішення такої експертизи та перелік питань позивача, вважає за необхідне поставити запитання перед експертом, зазначені в резолютивній частині ухвали.

Відповідно до ч. 4 ст. 139 ЦПК України суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат.

З огляду на те, що позивачем заявлено клопотання про призначення судової психологічної експертизи то оплату вартості цієї судової експертизи слід покласти саме на позивача.

В розпорядження експертної установи суд вважає за необхідне направити матеріали цивільної справи № 607/11437/25.

Згідно із п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, у відповідності до ст. 251 ЦПК України, провадження у справі на час її проведення слід зупинити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 103, 113, 252, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання представника позивача адвоката Квятковського Дмитра Васильовича про призначення судової психологічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Тернопільської обласної прокуратури, Державного бюро розслідувань, Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, Держави Україна в особі Головного управління Державної казначейської служби України у Тернопільській області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення задовольнити.

Призначити у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Тернопільської обласної прокуратури, Державного бюро розслідувань, Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, Держави Україна в особі Головного управління Державної казначейської служби України у Тернопільській області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення судову психологічну експертизу, на вирішення якої постановити наступні питання:

1. Чи є ситуація, що досліджується за справою № 607/11437/25 психотравмувальною для позивача ОСОБА_2 ? Якщо так, то чи завдані ОСОБА_2 моральні страждання (моральна шкода);

2. Якщо ОСОБА_2 завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання?

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (КНДІСЕ) (, юридична адреса: 03057, Україна, м. Київ, вул. Бродських Сім`ї, 6).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України за давання завідомо неправдивого висновку і відмову від давання висновку.

Надіслати для проведення експертизи матеріали цивільної справи № 607/11437/25.

Оплату вартості проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ).

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Копію даної ухвали надіслати для виконання експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (КНДІСЕ) (, юридична адреса: 03057, Україна, м. Київ, вул. Бродських Сім`ї, 6).

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину ухвали суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено 10 жовтня 2025 року.

Головуючий суддя Герчаківська О. Я.