441/1090/25 2/441/761/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

09.10.2025 Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого - Ференц О.І.,

за участю секретаря судових засідань Клок Н.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Городок Львівської області за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Львівського районного нотаріального округу Львівської області Марців І.В., про визнання права власності на спадкове майно

В С Т А Н О В И В:

05.06.2025 року позивачі звернулися до суду із позовом, покликаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла їхня мама ОСОБА_4 . Останній на праві власності належало 5/6 частин будинковолодіння АДРЕСА_1 , які вони успадкували в рівних частках. Інша частка у будинку (1/6) належала рідному братові їхнього батька ОСОБА_5 , на підставі Свідоцтва про право на спадщину від 29.04.1954 року. ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкова справа після його смерті не заводилася. Їхній батько ОСОБА_6 , на момент смерті свого брата проживав разом із ним, був зареєстрований разом із братом у спірному будинку, користувався усім спадковим майном, відтак спадщину прийняв згідно ст.549 ЦК в ред. 1963 року, однак за життя не встиг оформити свої спадкові права. Після смерті ОСОБА_6 їхня мати залишилася проживати у спадковому будинку, підтримувала його в належному стані, несла пов`язані із ним витрати, обробляла земельну ділянку біля будинку, тобто спадщину фактично прийняла, однак також за життя не оформила належним чином своїх спадкових прав. Таким чином до спадкового майна їхньої матері увійшла також 1/6 частина спірного будинку, яку вони не можуть оформити в нотаріальному порядку з огляду на те, що за життя їхня мати не оформила документально прийняту спадщину.

Просили суд постановити рішення, яким визнати за ними право власності на 1/6 частину житлового будинку АДРЕСА_1 , а саме по 1/3 частині за кожною, в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання позивачі не з`явилися, їх представник подала письмову заяву про розгляд справи у їх відсутності. Позов підтримують та просять його задоволити.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, 08.07.2025 року від її представника адвоката Козак О.В., надійшов відзив на позов, у якому позовні вимоги визнають, оскільки після народження відповідачки її матір і вона припинили спільне проживання з батьком ОСОБА_5 , ні відповідач, ні її мати ніколи не підтримували жодних стосунків з ОСОБА_5 , вона спадщину після смерті батька не приймала і на неї не претендує. Відповідно до законодавства, чинного на момент відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5 (ЦК в ред.1963р.), відповідач не отримала спадкових прав, навіть будучи неповнолітньою, оскільки автоматичного спадкування у спадковому майні, що в розумінні ст.535 ЦК УРСР є обов`язковою часткою, ЦК УРСР не передбачав, а дій, які б свідчили про прийняття спадщини, відповідачем не вчинялося, спадкові права вона не оформляла.

Третя особа приватний нотаріус Львівського районного нотаріального округу Львівської області Марців І.В., подала заяву про розгляд справи у її відсутності.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, розгляд справи здійснюється у їх відсутності, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Проаналізувавши підстави позовної заяви, оглянувши та оцінивши матеріали справи, дослідивши зібрані у справі докази, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних міркувань.

Судом встановлено та стверджується матеріалами справи, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є доньками ОСОБА_4 та ОСОБА_6 (а.с.11-14).

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , був рідним братом ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с.23-24).

Згідно довідки КП ЛОР «Самбірське міжміське бюро технічної інвентаризації» № 2 від 26.11.2024 року будинок АДРЕСА_1 зареєстрований на праві особистої власності в цілому за ОСОБА_4 5/6 частин на підставі Свідоцтва про право на спадщину, виданого Городоцькою державною нотаріальною конторою 28.03.1987 року за реєстровим № 1135, та ОСОБА_5 1/6 частина на підставі Свідоцтва про право на спадщину, виданого Городоцькою державною нотаріальною конторою 29.04.1954 року за реєстровим № 1-74 (а.с.45).

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.26). Спадкова справа після смерті ОСОБА_5 не заводилася. Відповідач ОСОБА_9 є дочкою ОСОБА_5 (а.с.28, 34), однак на спадкове майно батька не претендує, спадщини після його смерті не приймала, про що зазначено у відзиві на позовну заяву.

Згідно даних будинкової книги для прописки громадян, які проживають в АДРЕСА_1 , ОСОБА_6 був зареєстрований у цьому будинку станом на 1969 рік, тобто станом на момент смерті брата (а.с.35-44). ОСОБА_10 після смерті батька спадщину не прийняла, про що свідчить відсутність заведеної спадкової справи після смерті ОСОБА_5 та відсутність відомостей про її реєстрацію за місцем реєстрації її батька станом на момент смерті останнього.

ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 в м. Городок Львівської області (а.с.25). Згідно даних будинкової книги для прописки громадян, які проживають в АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 дружина ОСОБА_6 (а.с.27), була зареєстрована у цьому будинку станом на 1977 рік, тобто станом на момент смерті чоловіка (а.с.35-44).

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Городок Львівської області (а.с.29). Згідно довідки виконавчого комітету Городоцької міської ради Львівської області № 93 від 14.04.2025 року ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживала та була зареєстрована до дня смерті за адресою: АДРЕСА_1 , разом з нею ніхто не був зареєстрований (а.с.31).

Згідно даних спадкової справи № 69/2024, заведеної після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , лише позивачі прийняли спадщину і 19.03.2025 року їм видано свідоцтва про право на спадщину за законом на 5/18 частин житлового будинку АДРЕСА_1 (по 5/36 частин кожній) (а.с.15-16) та 5/9 частин (в свідоцтвах помилково зазначено 5/6 частин) цього ж будинку (по 5/18 частин кожній) (а.с.17-18). Таким чином ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є співвласниками 5/6 частин житлового будинку АДРЕСА_1 (кожній належить по 5/12 частин такого (5/36+5/18) (а.с.19-22).

Листом за № 34 від 06.05.2025 позивачам роз`яснено про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину на 1/6 частину житлового будинку АДРЕСА_1 з огляду на відсутність правовстановлюючих документів на це спадкове майно на ім`я спадкодавця ОСОБА_4 (а.с.56).

Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст.16 ЦК України визнання права є одним із способів захисту цивільних прав та інтересів, що підлягають захисту судом.

Відповідно до ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно п.4 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності.

Так, оскільки ОСОБА_5 та ОСОБА_6 померли до ІНФОРМАЦІЯ_8 , до відносини спадкування після їх смерті слід застосовувати чинне на той час законодавства, зокрема, відповідні правила ЦК 1963, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом.

Згідно ст.530 ЦК України в ред. 1963 при відсутності спадкоємців першої черги або при неприйнятті ними спадщини, а також в разі, коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкування, успадковують у рівних частках: брати і сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері (друга черга).

Згідно ст.549 ЦК України в редакції 1963р. визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Відтак, з огляду на наведене, батько позивачів - ОСОБА_6 , фактично прийняв спадщину після смерті свого брата ОСОБА_5 , в тому числі і 1/6 частину спірного будинковолодіння.

Оскільки матір позивачів ОСОБА_4 , станом на момент смерті свого чоловіка ОСОБА_6 , проживала з ним та була зареєстрована у спірному будинку, вона також фактично успадкувала належне її чоловікові майно, в тому числі і 1/6 частину спірного будинку, яку її чоловік успадкував після смерті брата.

До правовідносин, що стосуються прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , слід застосовувати положення ЦК України в ред. 2004.

Згідно норм гл.84 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до положень ст.1261 ЦК України у першу чергу спадкування за законом мають діти спадкодавця, батьки, той з подружжя, хто його пережив.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

На підставі положень ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008р. №7 визначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 49 Закону України «Про нотаріат» на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду у позовному провадженні.

З огляду на вищенаведене, а також враховуючи фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин і досліджені судом під час розгляду справи докази, суд приходить до висновку, що оскільки ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , після смерті свого чоловіка успадкувала належну йому 1/6 частину житлового будинку АДРЕСА_1 , однак не оформила належним чином свої спадкові права, а позивачі є спадкоємцями за законом майна ОСОБА_4 , які спадщину прийняли, є підстави до визнання за ними права власності на 1/6 частину вищевказаного житлового будинку (тобто по 1/12 частині за кожною, а не по 1/3 як вказано у позовних вимогах) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі ст. 328, 1217, 1218, 1261, 1268-1269 ЦК України, керуючись ст. 4, 10, 12-13, 263-265, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на 1/12 частину житлового будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами на АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , право власності на 1/12 частину житлового будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами на АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ференц О.І.