печерський районний суд міста києва
Справа № 372/1935/22-ц
пр. № 2-1901/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про призначення судової експертизи

13 жовтня 2025 року Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Ільєвої Т.Г.,

при секретарі Романенко Д.С.,

за участю представника позивача - адвоката Шабліна Е.М.,

представника відповідача - адвоката Григоренко Ю.С.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання представника відповідача - адвоката Григоренка Юрія Степановича про призначення комплексної судової експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В :

У березні 2023 року дана справа надійшла до Печерського районного суду м. Києва та перебувала в провадженні судді Підпалого В.В.

Разом з цим, на підставі розпорядження №226 від 08.05.2025, дана справа надійшла у провадження судді Печерського районного суду м. Києва Ільєвої Т.Г., у зв`язку з перебуванням судді Підпалого В.В. на довготривалому лікарняному.

В рамках розгляду справи ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 05.09.2024 провадження у справі було зупинено та призначено судово-почеркознавчу експертизу.

При цьому, вбачається, що ухвала суду від 05.09.2024 не виконана.

Ухвалою суду від 12.05.2025 прийнято позовну заяву до провадження судді Ільєвої Т.Г. та відновлено провадження у справі.

09.10.2025 до суду надійшло клопотання представника відповідача - адвоката Григоренка Юрія Степановича про призначення комплексної судової експертизи, що включає почеркознавчу експертизу, технічну експертизу документів; лінгвістичну експертизу мовлення.

Мотивуючи клопотання відповідач вказує, що встановлення давності виконання документа має принципове значення, оскільки, якщо розписка була виготовлена значно пізніше зазначеної в ній дати, це ставить під сумнів всі позовні вимоги незалежно від питання авторства підпису.

Окрім цього, відповідач ОСОБА_2 категорично заперечує: факт написання розписки на користь позивача, належність йому підпису на документі від 10.10.2018, належність йому почерку в тексті розписки, отримання від позивача будь-яких грошових коштів та відповідач готовий надати будь-яку необхідну кількість зразків свого почерку та підпису для проведення порівняльного дослідження.

За вказаних обставин, відповідач просив, з метою повного та всебічного розгляду справи призначити експертизу та витребувати у позивача оригінал розписки.

Представник відповідача заявлене клопотання підтримав та просив задовольнити.

Представник позивача не заперечував щодо призначення експертизи, разом з тим просив доручити проведення експертизи Національному науковому центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса», так як відповідач являється експертом та працює в експертній установі в м. Києві, а тому з метою уникнення сумнів щодо упередженості експертів, просив визначити експертну установу у м. Харків.

Вивчивши подане клопотання, заслухавши міркування сторін з цього приводу, перевіривши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до п. 1 та п. 2 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Згідно п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд серед іншого вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

У частині першій та другій статті 2 ЦПК України закріплено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Також, відповідно до вимог ст. 79-80 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Стаття 103 ЦПК України визначає, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами(стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Призначення експертизи є частиною дослідження обставин по справі та, у сукупності з іншими обставинами, дозволить суду максимально повно з`ясувати обставини по справі, сприятиме встановленню істини.

Суд, не даючи оцінку правовим відносинам між сторонами у справі, не в праві позбавляти дозволених законом та обраних сторонами засобів доказування, оскільки за такої ситуації це порушить їх права у цивільному процесі, свідчитиме про порушення принципу диспозитивності та об`єктивного судового розгляду.

В Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури. Більше того, Суд вирішує питання щодо отримання додаткових доказів та встановлює строк для їх отримання.

Враховуючи, що для, з`ясування обставин, що мають суттєве значення для справи, необхідні спеціальні знання, а також приймаючи до уваги, що позивач не заперечував щодо клопотання відповідача, суд вважає за необхідне призначити по справі комплексну судову експертизу.

Суд вважає за доцільне доручити проведення експертизи у справі експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса».

Враховуючи, що суд прийшов до висновку про задоволення клопотання представника позивача про призначення судової експертизи, то, як наслідок, з метою проведення вказаної експертизи слід витребувати у позивача розписку, яка являється предметом експертного дослідження.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках, зокрема, призначення судом експертизи.

Так, оскільки суд задовольняє клопотання про призначення експертизи провадження у справі підлягає зупиненню на час проведення експертизи.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 103, 104, 252, 253, 258-260 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача - адвоката Григоренка Юрія Степановича про призначення комплексної судової експертизи- задовольнити.

Витребувати у позивача ОСОБА_1 оригінал розписки від 10.10.2018 на суму 90 000,00 доларів США для проведення судово-почеркознавчої експертизи.

Встановити позивачу строк 15 днів з дня отримання ухвали для надання суду оригіналу розписки.

Роз`яснити позивачу, що ненадання оригіналу розписки може бути розцінено судом як ухилення від подання доказів та тягне процесуальні наслідки, передбачені ст. 86 ЦПК України.

Призначити по справі комплексну судову експертизу, проведення якої доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» (м. Харків, вул. Золочівська, 8а), що включає:

-почеркознавчу експертизу (1.1 - дослідження почерку і підписів);

-технічну експертизу документів (2.3 - дослідження друкарських форм та інших засобів виготовлення документів);

-лінгвістичну експертизу мовлення (при необхідності).

Поставити на вирішення експертів наступні питання згідно з Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу від 26.12.2012 № 1950/5):

А) Почеркознавча експертиза (1.1 - дослідження почерку і підписів):

1. Чи виконані рукописний текст розписки від 10.10.2018 року на суму 90 000,00 доларів США і підпис від імені ОСОБА_2 ним особисто чи іншою особою (іншими особами)?

2. Якщо рукописний текст розписки і підпис від імені ОСОБА_2 виконані не ним, то чи виконані вони однією особою чи різними особами?

3. В яких умовах (звичайних чи незвичайних) виконувався рукописний текст та підпис на розписці від 10.10.2018 року? Чи є ознаки того, що текст виконувався під впливом збиваючих факторів (фізичних - хвороба, алкогольне чи наркотичне сп`яніння, втома; психічних - стрес, примус; або зовнішніх умов - незвична поза, обмеженість простору, рухомість транспорту, незвична писальна поверхня тощо)?

4. Чи достатні за обсягом і якістю надані на дослідження порівняльні зразки почерку та підписів ОСОБА_2 для проведення дослідження? Якщо ні, то які додаткові зразки необхідні для проведення повноцінного дослідження?

Б) Технічна експертиза документів (2.3 - дослідження друкарських форм та інших засобів виготовлення документів):

1. Яким способом (засобом, матеріалом) виготовлено розписку від

10.10.2018 року на суму 90 000,00 доларів США? Яким пишучим приладом (шарикова ручка, гелева ручка, чорнильна ручка тощо) виконано рукописний текст та підпис?

2. Який приблизний вік (давність виконання) розписки від 10.10.2018 року? Чи відповідає давність виконання рукописних записів зазначеній у документі даті (10.10.2018)?

3. Чи є на досліджуваному документі (розписці від 10.10.2018 року) ознаки внесення змін після його первісного виготовлення: дописок, дописувань, виправлень, підчисток, травлень, змивань чи інших змін?

4. Чи є ознаки штучного старіння документа або його окремих реквізитів? Якщо так, то якими способами здійснювалося таке старіння?

5. Чи виконані всі рукописні записи та підпис на розписці від 10.10.2018 року одночасно чи в різний час? Якщо в різний час, то яка послідовність виконання окремих реквізитів документа?

6. Чи є на документі ознаки механічного впливу (згинів, розривів, проколів тощо), які могли б свідчити про умови його зберігання та давність виготовлення?

Надати експерту для проведення експертизи:

Оригінал розписки від 10.10.2018 (після витребування у позивача)

Матеріали цивільної справи № 372/1935/22-ц

Забезпечити отримання від відповідача ОСОБА_2 експериментальних зразків почерку та підпису для порівняльного дослідження згідно з Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз:

Експериментальні зразки цифрового письма у кількості не менше ніж на 15 аркушах;

Експериментальні зразки підписів у кількості не менше 5-8 аркушів;

Зразки підписів, виконаних всіма застосовуваними відповідачем варіантами підписів.

Покласти витрати по проведенню судово-почеркознавчої експертизи на відповідача ОСОБА_2 .

Попередити експертів про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384, 385 КК України, за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

У розпорядження експертів надати копію даної ухвали, а у разі необхідності - матеріали цивільної справи № 372/1935/22-ц.

Провадження у справі зупинити на час проведення комплексної судової експертизи (почеркознавчої, технічної та лінгвістичної).

Роз`яснити сторонам наслідки ухилення від проведення експертизи, передбачені ст.109 ЦПК України: у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Ухвала суду в частині зупинення провадження по справі може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст судового рішення складено та підписано 13.10.2025

Суддя Тетяна ІЛЬЄВА