справа № 208/1379/24
провадження № 2-с/208/677/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про скасування судового наказу)

09 жовтня 2025 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду міста Кам`янського Подкопаєва І.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу № 208/1379/24, виданого 07.03.2024 року Заводським районним судом міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області, за заявою Комунального підприємства Дніпропетровської обласної ради «Аульський водовід» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, судового збору, -.

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні суду знаходилась цивільна справа за заявою Комунального підприємства Дніпровської обласної ради «Аульський водовід» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 за послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення.

07.03.2024 року Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області видав судовий наказ № 208/1379/24 про стягнення з ОСОБА_1 на користь КП ДОР «Аульський водовід» заборгованості за послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення у сумі 23 776,89 грн, витрати зі сплати судового збору у розмірі 302,8 грн.

07.10.2025 року ОСОБА_1 звернувся до Заводського районного суду міста Кам`янського з заявою про скасування вищезазначеного судового наказу, що містить, в тому числі, і клопотання про визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними і поновлення пропущеного процесуального строку

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначає, що він заперечує проти наявності заборгованості в основній частині. Зазначає, що не укладав із КП ДОР «Аульський водовід» договору про надання послуг, а також вказує, що не є власником житла, за адресою якого стягнута заборгованість, проживає в іншому місті. Оскаржуваний судовий наказ не отримував, про його існування дізнався лише 28.09.2025 року через застосунок «Дія».

На підставі викладеного, просить визнати поважними причини пропуску строку, поновити пропущений процесуальний строк та скасувати судовий наказ № 208/1379/24 від 07.03.2024 року.

Дослідивши матеріали заяви, суддя дійшла таких висновків.

Відповідно до частини першої статті 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.

Так, судовий наказ № 208/1379/24 від 07.03.2024 року виданий Заводським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області.

Законом України «Про внесення змін до Закону України Про судоустрій і статус суддів щодо зміни найменування місцевих загальних судів» № 4273-IX від 26.02.2025, який набрав чинності 25 квітня 2025 року, змінено найменування таких місцевих загальних судів у Дніпропетровській області: Заводський районний суд міста Дніпродзержинська на Заводський районний суд міста Кам`янського.

Відтак, заява про скасування судового наказу Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області № 208/1379/24 від 07.03.2024 року підсудна Заводському районному суду міста Кам`янського.

Щодо пропуску процесуального строку подання заяви про скасування судового наказу, варто зазначити наступне.

Відповідно до статті 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (стаття 123 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.

Отже, початок перебігу процесуального строку процесуальний закон визначає з дня вручення копії судового наказу та доданих до нього документів боржнику.

Порядок вручення копії судового наказу та доданих до нього документів визначений статтею 169 ЦПК України.

Відповідно до частин першої, другої, четвертої статті 169 ЦПК України після видачі судового наказу суд не пізніше наступного дня надсилає його копію (текст), що містить інформацію про веб-адресу такого рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, боржникові до його електронного кабінету, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом із повідомленням про вручення чи цінним листом з описом вкладеного.

Одночасно з копією судового наказу боржникові надсилається копія заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами.

Днем отримання боржником копії судового наказу є день його вручення боржнику, визначений відповідно до статті 272 цього Кодексу.

Відповідно до частини шостої статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є:

1) день вручення судового рішення під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

З матеріалів справи випливає, що копія оскаржуваного судового наказу була направлена засобами поштового зв`язку на адресу зареєстрованого місця проживання ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_1 , рекомендованим листом із повідомленням про вручення.

27.04.2025 року вказаний лист повернувся на адресу Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області із зазначенням причини повернення "за закінченням терміну зберігання".

З матеріалів справи також вбачається, що судовий наказ не був отриманий боржником особисто або через представника під розписку про вручення, а також не був надісланий до електронного кабінету особи через відсутність такого електронного кабінета у боржника

З урахуванням вищевикладеного, суддя дійшла до висновку, що судовий наказ з доданими до нього документами не був належним чином вручений боржнику, відтак встановлений законом процесуальний строк для подання заяви про скасування судового наказу не пропущений, підстави для його поновлення відсутні.

Щодо вимоги про скасування судового наказу.

Загальні вимоги щодо форми та змісту заяви про скасування судового наказу визначені у статті 170 ЦПК України.

Відповідно до частин другої - шостої статті 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

Заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Заява підписується боржником або його представником.

До заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

У разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Як вбачається зі змісту заяви ОСОБА_1 не погоджується із вимогами стягувача, оскільки вважає їх необґрунтованими, зазначає, що не є власником квартири, проживає в іншому місті, відтак між учасниками справи існує спір про право.

Дослідивши матеріали справи, заяву про скасування судового наказу, суд дійшов до висновку про наявність підстав для скасування судового наказу, з огляду на таке.

Відповідно до частини третьої статті 19 ЦПК України наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Аналіз норм ЦПК України, які регламентують наказне провадження, дає підстави для висновку про те, що наказне провадження - це самостійний вид провадження цивільного судочинства, що існує поряд із позовним і окремим провадженням, якому притаманна певна процесуальна форма, що має певні особливості, пов`язані з тим, що ця форма забезпечує захист прав та інтересів стягувача, що має документи проти боржника, який не виконує свої зобов`язання.

Метою наказного провадження є спрощення, скорочення та здешевлення судової процедури у тих випадках, коли це можливо та виправдано, та є ефективним засобом захисту прав боржника у безспірних справах. Цей вид провадження не є свідченням відсутності спірних відносин між сторонами, однак в силу очевидності права вимоги заявника відсутній спір про наявність самого права. Безспірні вимоги заявника у наказному провадженні - це такі вимоги заявника, із яких не вбачається спір про право, тобто це вимоги, що випливають із повністю визначених і неоспорюваних цивільно-правових відносин.

Як встановлено частиною першою статті 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Судовий наказ може бути видано, якщо, зокрема, заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, тощо з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості (пункт 3 частини першої статті 161 ЦПК України). До заяви про видачу судового наказу додаються, серед іншого, копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості (пункт 3 частини третьої статті 163 ЦПК України).

Відносини, що виникають у процесі надання та споживання житлово-комунальних послуг, регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги» № 2189-VIII від 09.11.2017.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 1 Закону України № 2189-VIII житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до частини першої статті 12 Закону України № 2189-VIII надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах.

Зі змісту заяви про видачу судового наказу вбачається, що вимога про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги пред`явлена до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою № 001266443 про склад сім`ї, виданною 18.12.2023 року ТОВ «Абонент ХХІ», відповідю Відділу формування та ведення реєстру територіальної громади міста Кам`янської міської ради № 19/1959 від 27.02.2024 року, Витягом з реєстру територіальної громади.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України № 2189-VIII у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні:

- виконавець комунальної послуги - суб`єкт господарювання, що надає комунальну послугу споживачу відповідно до умов договору (пункт 2 частини першої статті 1 Закону України № 2189-VIII);

- споживач житлово-комунальних послуг (далі - споживач) - індивідуальний або колективний споживач (пункт 13 частини першої статті 1 Закону України № 2189-VIII);

- індивідуальний споживач - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги (пункт 6 частини першої статті 1 Закону України № 2189-VIII).

Відповідно до частин першої третьої статті 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором.

Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору.

За бажанням споживача оплата житлово-комунальних послуг може здійснюватися шляхом внесення авансових платежів згідно з умовами договору про надання відповідних житлово-комунальних послуг.

Дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг.

З системного аналізу вимог Закону України «Про житлово-комунальні послуги» випливає, що обов`язок з оплати наданих житлово-комунальних послуг покладається солідарно на власника квартири та наймачів/орендарів/користувачів квартири.

Зі змісту поданої заяви слідує, що вимога про стягнення оплати за надані житлово-комунальні послуги пред`явлена лише до боржника ОСОБА_1 , який не є власником квартири, проте має зареєстроване місце проживання у ній (є користувачем квартири).

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 445268389 від 26.09.2025 року власником квартири АДРЕСА_2 , є ОСОБА_2 .

При цьому, вимога про стягнення заборгованості за судовим наказом пред`явлена і задоволена не до всіх власників/користувачів квартири солідарно, а лише до ОСОБА_1 .

Суддя, оцінивши доводи заяви про скасування судового наказу, дійшла до висновку, що заява ОСОБА_1 відповідає вимогам щодо форми і змісту заяви, встановленим статтею 170 ЦПК України, підстави для повернення заяви про скасування судового наказу відсутні, доводи заявниці про необґрунтованість вимог стягувача підтверджуються наявними у справі матеріалами, і вказують на існування спору про право, що виключає безспірність вимог та можливість стягнення заборгованості в порядку наказного провадження.

За наведених обставин, суд дійшов до висновку, що заява про скасування судового наказу підлягає задоволенню.

Згідно із частиною третьою статті 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись статями 170, 171 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу № 208/1379/24, виданого 07.03.2024 року Заводським районним судом міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області, за заявою Комунального підприємства Дніпропетровської обласної ради «Аульський водовід» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, судового збору задовольнити.

Скасувати судовий наказ № 208/1379/24, виданий 07.03.2024 року Заводським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, про стягнення з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства Дніпропетровської обласної ради «Аульський водовід» заборгованості за послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення за період з 01.01.2021 по 01.02.2024 у сумі 23 776,89 гривень, судового збору 302,80 гривень.

Роз`яснити, що Комунальне підприємство Дніпропетровської обласної ради «Аульський водовід» має право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://zv.dp.court.gov.ua/sud0415/

Ухвала суду знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб - адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя І. А. Подкопаєва