К И Ї В С Ь К И Й А П Е Л Я Ц І Й Н И Й С У Д
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 жовтня 2025 року місто Київ

справа № 824/103/25

провадження № 22-ск/824/43/2025

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ: Саліхова В.В.,

за участю секретаря судового засідання: Алієвої Д.У.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Trans Trade RK про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 30 травня 2025 року у справі №334/2024 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новоселівка-Агро» (Україна) до Trans Trade RK SA (Швейцарська Конфедерація) про стягнення коштів,

в с т а н о в и в:

У серпні 2025 року Trans Trade RK SA (Швейцарська Конфедерація) звернулось до суду із заявою про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України (далі - МКАС при ТПП України) від 30 травня 2025 року у справі № 334/2024 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новоселівка-Агро» (Україна) до Trans Trade RK SA (Швейцарська Конфедерація) про стягнення коштів.

Заява мотивована тим, що рішення МКАС при ТПП України від 30 травня 2025 року у справі № 334/2024 є таким, що суперечить публічному порядку України (порушено підпункт «б» пункту 2 частини другої статті 459 ЦПК України; пункт 2 частини другої статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж»), зокрема, з огляду і на те, що МКАС при ТПП України не звернув уваги на особливості визначення публічного порядку України, викладені у постановах Верховного Суду від 23 липня 2018 року у справі № 796/3/2018, від 28 березня 2019 року у справі № 911/476/17, від 14 січня 2021 року у справі № 824/178/19, відповідно до яких правова концепція публічного порядку існує для того, щоб захистити державу від арбітражних рішень, які порушують чинні в державі фундаментальні принципи справедливості і правосуддя.

Заявник також звертав увагу на ігнорування МКАС при ТПП України норм статті 52 Регламенту МКАС при ТПП України, що затверджений рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 27 липня 2017 року № 25, із змінами, внесеними рішеннями Президії Торгово-промислової палати України від 17 вересня 2020 року № 2, від 01 липня 2022 року № 9 і від 22 грудня 2022 року № 11 та норм статей 12, 81 ЦПК України в частині надання оцінки належності, допустимості і достовірності кожного наданого позивачем доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку таких доказів у їх сукупності.

У зв`язку з наведеним Trans Trade RK SA просило скасувати рішення МКАС при ТПП України від 30 травня 2025 року у справі № 334/2024 та відмовити в задоволенні позовних вимог ТОВ «Новоселівка-Агро» про стягнення з Trans Trade RK SA збитків в розмірі 22 257,60 дол. США, а також 2 028,36 дол. США витрат зі сплати арбітражного збору.

ТОВ «Новоселівка-Агро», заперечуючи проти заявлених вимог, 07 жовтня 2025 року подало заперечення, в яких просить відмовити у задоволенні заяви.

Заперечення мотивовані безпідставністю доводів заяви та відсутністю передбачених частиною другою статті 459 ЦПК України та частиною другою статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» підстав для скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу. Вказувало, що заявник невірно застосовує поняття «Публічного порядку» та фактично намагається переглянути рішення МКАС при ТПП України у справі № 334/2024 по суті, що є недопустимим та суперечить Регламенту МКАС при ТПП України.

В судовому засіданні представник ТОВ «Новоселівка-Агро» - Кузьменко В.С. проти доводів заяви заперечував та просив залишити її без задоволення.

Представник Trans Trade RK SA - Коновалова Н.О. в судове засідання не зявилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена належно.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 вересня 2025 року заяву адвоката Коновалової Н.О. про участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів задоволено та, зокрема, роз`яснено, що ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Разом з тим, Коновалова Н.О. на зв`язок не вийшла, тому враховуючи, що ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, суд вважав можливим провести розгляд справи у відсутності представника заявника.

Заслухавши доповідь судді Саліхова В.В., пояснення представника ТОВ «Новоселівка-Агро», дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що подана заява не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що 13 червня 2023 року між ТОВ «Новоселівка-Агро» (продавець)і Trans Trade RK SA(покупець) укладено контракт № 130623, за умовами якого продавець зобов`язався поставити, а покупець - прийняти та оплатити кукурудзу 3 класу, українського походження, врожаю 2022 року насипом, у кількості та на умовах, визначених контрактом.

Контракт набирає чинності з дати підписання обома сторонами і діє до 28 лютого 2024 року, але в будь-якому разі до припинення прав та обов`язків, які виникли з контракту (пункт 15.1 контракту).

Відповідно до пунктів 14.1-14.3 контракту усі суперечки та розбіжності, які можуть виникнути протягом виконання цього контракту або у зв`язку з ним, будуть вирішуватись шляхом переговорів між сторонами. У разі неможливості вирішення спорів таким шляхом вони передаються на вирішення до Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України (м. Київ) відповідно до встановлених правил і процедур названого арбітражного суду. Рішення арбітражного суду є остаточним і обов`язковим для обох сторін. Контракт регулюється матеріальним правом України. Місце проведення засідання арбітражного суду - м. Київ, Україна. Арбітражний суд складається з одного арбітра. Мова арбітражу - українська. Спір вирішується одним арбітром, який спільно визначається сторонами. Якщо сторони не дійдуть згоди щодо кандидатури арбітра протягом 30 днів, арбітр призначається МКАС. При вирішенні спору застосовуються норми матеріального права України.

13 вересня 2024 року ТОВ «Новоселівка-Агро» звернулось до МКАС при ТПП України із позовом про стягнення з Trans Trade RK SA 22 257,60 дол. США збитків, а також витрат зі сплати арбітражного збору.

Рішенням МКАС при ТПП від 30 травня 2025 року у справі № 334/2024 стягнуто з Trans Trade RK SA на користь ТОВ «Новоселівка-Агро» 22 257,60 дол. США збитків та 2 028,36 дол. США на відшкодування витрат по сплаті арбітражного збору, а всього 24 285,96 дол. США.

Порядок оскарження рішень міжнародних комерційних арбітражів визначенов розділі VIII ЦПК України.

Відповідно до частин другої та четвертої статті 454 ЦПК України рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути оспорено в порядку, передбаченому цим розділом, якщо місце арбітражу знаходиться на території України.

Заява про скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу подається до апеляційного загального суду за місцезнаходженням арбітражу.

Згідно з частинами першою, другою статті 459 ЦПК України рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасоване судом лише у випадках, передбачених цією статтею, якщо інше не передбачено міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або Законом України «Про міжнародний комерційний арбітраж».

Рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасовано у разі, якщо:

1) сторона, що подала заяву про скасування, надасть докази того, що: а) одна із сторін в арбітражній угоді була недієздатною; або ця угода є недійсною за законом, якому сторони цю угоду підпорядкували, а в разі відсутності такої вказівки - за законом України; або б) її не було належним чином повідомлено про призначення арбітра чи про арбітражний розгляд або з інших поважних причин вона не могла подати свої пояснення; або в) рішення винесено щодо не передбаченого арбітражною угодою спору або такого, що не підпадає під її умови, або містить постанови з питань, що виходять за межі арбітражної угоди, проте якщо постанови з питань, які охоплюються арбітражною угодою, можуть бути відокремлені від тих, що не охоплюються такою угодою, то може бути скасована тільки та частина арбітражного рішення, яка містить постанови з питань, що не охоплюються арбітражною угодою; або г) склад міжнародного комерційного арбітражу або арбітражна процедура не відповідали угоді сторін, якщо тільки така угода не суперечить закону, від якого сторони не можуть відступати, або, за відсутності такої угоди, не відповідали закону; або

2) суд визначить, що: а) відповідно до закону спір, з огляду на його предмет, не може бути переданий на вирішення міжнародного комерційного арбітражу; або б) арбітражне рішення суперечить публічному порядку України.

Аналогічні підстави для скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу передбачені також в частині другій статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж».

Рішення національного суду про скасування арбітражного рішення може бути винесено лише за наявності (доведеності) хоча б однієї з підстав, передбачених частиною другою статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж», частиною другою статті 459 ЦПК України.

Законодавство України, допускаючи оспорювання рішення міжнародного комерційного арбітражу шляхом подання заяви про його скасування, визначає вичерпний перелік підстав, за наявності яких арбітражне рішення може бути скасоване.

Отже, відповідно до статті 459 ЦПК України та статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» тягар доведення наявності підстав для скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу покладається на сторону, яка звертається із заявою про скасування такого рішення.

Згідно зі статтею 5 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» з питань, що регулюються цим Законом, ніяке судове втручання не повинно мати місця, крім як у випадках, коли воно передбачено в цьому Законі.

Таким чином, під час розгляду справ про скасування рішень міжнародного комерційного арбітражу повноваження національного суду є обмеженими, оскільки національний суд не має повноважень з перегляду рішень міжнародного комерційного арбітражу по суті вирішення спору, вдаватися в його повну перевірку чи переоцінку.

Аналогічні висновки зроблено в постанові Верховного Суду від 23 лютого 2023 року у справі № 824/47/22 (провадження № 61-8730ав22).

Заперечуючи проти рішення МКАС при ТПП України, заявник вважав, що воно порушує публічний порядок України.

Відповідно до підпункту «б» пункту 2 частини другої статті 459 ЦПК України рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасовано у разі, якщо суд визначить, що арбітражне рішення суперечить публічному порядку України.

Під публічним порядком розуміють правопорядок держави, визначені принципи і засади, які становлять основу існуючого у ній ладу (стосуються її незалежності, цілісності, самостійності та недоторканності й основних конституційних прав, свобод, гарантій тощо).

Порушення публічного порядку може стосуватися основоположних принципів як матеріального, так і процесуального права.

Як порушення процесуального публічного порядку потрібно розуміти ті процесуальні порушення, допущені арбітражним судом, які є підставою для його скасування відповідно до пункту 1 частини другої статті 459 ЦПК України. Такі підстави для скасування рішення арбітражного суду можуть бути застосовані у тому разі, якщо сторона, яка подала заяву про скасування арбітражного рішення, обґрунтовує таку заяву цими доводами.

Водночас підстави для скасування рішення арбітражного суду відповідно до пункту 2 частини другої статті 459 ЦПК України підлягають перевірці судом ex officio.

Категорія публічного порядку застосовується не лише задля того, щоб захистити державу від таких іноземних арбітражних рішень, що порушують діючі в державі фундаментальні принципи справедливості і правосуддя у країні визнання та виконання таких рішень. Очевидне неправильне застосування арбітражним судом фундаментальних норм національного матеріального права чи грубе порушення норм процесуального права також може призвести до порушення публічного порядку України та підлягає оцінці національним судом під час оскарження в ньому рішення комерційного арбітражу, розташованого у тій самій країні.

Відповідно, рішення МКАС при ТПП України також підлягають оцінці судом на предмет порушення публічного порядку України.

У таких висновках суд керується тим, що публічний порядок України може бути порушено таким рішенням міжнародного комерційного арбітражного суду, під час постановлення якого істотно та очевидно порушено право на судовий захист. До таких порушень належать невідповідність рішення арбітражу виключній компетенції державного суду на вирішення такого спору або наявність рішення національного суду у спорі між тими ж сторонами, про той самий предмет, з тих самих підстав, що і спір, який розглядається арбітражним судом.

Порушення публічного порядку матиме місце також у тих випадках, коли рішенням арбітражного суду порушено:

1. Засадничі, фундаментальні принципи (засади) українського права, насамперед конституційні, основи правопорядку в Україні, а також основні засади цивільного права.

Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (стаття 19 Конституції України).

Відповідно до статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість свавільного втручання у сферу особистого життя людини; неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; свобода договору; свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.

Згідно зі статтею 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є: 1) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 2) забезпечення доведеності вини; 3) змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; 4) підтримання публічного обвинувачення в суді прокурором; 5) забезпечення обвинуваченому права на захист; 6) гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 7) розумні строки розгляду справи судом; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення; 9) обов`язковість судового рішення.

2. Загальноприйняті принципи моралі, законні інтереси осіб, суспільства та держави.

3. Основоположні принципи та норми міжнародного права, у тому числі міжнародно-правові стандарти прав людини.

Таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 30 березня 2023 року у справі № 824/50/22 (провадження № 61-8593ав22).

Заявник не надав до суду доказів на підтвердження того, що оскаржуване арбітражне рішення впливає на суспільні, економічні та соціальні основи діяльності держави Україна або таке рішення заподіє шкоду суверенітету чи безпеці держави Україна.

Обставини, встановлені оскаржуваним рішенням МКАС при ТПП України, не стосуються суспільних, економічних і соціальних основ Держави Україна, рішення ухвалене у спорі, передбаченому арбітражною угодою, та тільки стосовно боржника як окремої юридичної особи та самостійного учасника господарського обороту, тому суду вважає, що виконання цього рішення не суперечить публічному порядку України, не заподіює шкоди її незалежності, цілісності, самостійності та недоторканності, конституційним правам, свободам, гарантіям, що спростовує доводи заяви.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для скасування рішення МКАС при ТПП України від 30 травня 2025 року у справі № 334/2024 у зв`язку з порушенням публічного порядку України.

Аналогічний висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 23 січня 2025 року у справі № 824/134/24 (провадження № 61-15765ав24).

При цьому суд вважає, що доводи заявника щодо порушення арбітражним рішенням публічного порядку України фактично зводяться до незгоди з правильністю застосування норм матеріального права, необхідності переоцінки доказів та спонукання до перегляду спору по суті, що процесуально є неприпустимим.

З огляду на те, що заявником не наведено, а судом не встановлено підстав для скасування рішення МКАС при ТПП палаті України від 30 травня 2025 року у справі №334/2024 за позовом ТОВ «Новоселівка-Агро» про стягнення з «TRANS TRADE RK SA» (Швейцарська Конфедерація) 22 257,60 доларів США збитків, а також витрат зі сплати арбітражного збору, в задоволенні заяви TRANS TRADE RK SA (Швейцарська Конфедерація) слід відмовити, а рішення міжнародного комерційного арбітражу - залишити без змін.

У такому разі розподіл судових витрат у вигляді сплаченого заявником судового збору за подання заяви про скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу не проводиться згідно із статтею 141 ЦПК України.

Керуючись статтями 23, 259, 268, 454, 457, 459, 460 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви Trans Trade RK про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 30 травня 2025 року у справі №334/2024 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новоселівка-Агро» (Україна) до Trans Trade RK SA (Швейцарська Конфедерація) про стягнення коштів - відмовити.

Ухвала суду, якщо вона не була оскаржена в апеляційному порядку, набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення до Верховного Суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 13 жовтня 2025 року.

Суддя: В.В. Саліхов