Справа №293/1190/25
Провадження № 2/293/726/2025
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 жовтня 2025 рокуселище Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Проценко Л.Й., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Черняхівської селищної територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

06.10.2025 ОСОБА_1 звернулась до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовом до Черняхівської селищної територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В позовній заяві позивач просить суд визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті брата ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном в 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Відповідно до вимог ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звертатися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Позовна заява повинна відповідати вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність вимогам статей 175-177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст.175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідач є обов`язковим учасником цивільного процесу - його стороною.

Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня особиста і безпосередня заінтересованість; саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір. Крім того, відповідач є тією особою, на яку вказує позивач як на порушника свого права.

Тобто, відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. При цьому неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок забезпечити, виконати або визнати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

У постанові Верховного Суду від 28.10.2020 у справі №761/23904/19 (провадження №61-9953св20) зазначено, що визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням потрібного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад.

Разом з тим, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вказаний висновок викладений зокрема у постановах Верховного Суду від 25.03.2020 по справі №140/871/16-ц (провадження №61-38046св18), від 15.01.2020 по справі №200/9984/16-ц (провадження №61-11977св19) та від 03.10.2018 у справі №2516/1356/12-ц (провадження №61-28938св18).

Також, відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, суд зауважує, що належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку відсутності таких - територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (відповідні сільські, селищні, міські ради).

Позивач, звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, зазначила одночасно відповідачами Черняхівську селищну територіальну громаду в особі Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

В позові позивач зазначає, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є спадкоємцями другої черги, будучи відповідно ріною сестрою та братом ОСОБА_1 .

Зазначаючи відповідачами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , позивач не зазначила та не надала доказів того, що вони прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4 , або ж мають обов"язкову частку у спадщині, та у зв`язку з цим є належними відповідачами по справі.

Разом з тим, якщо зазначені особи не прийняли спадщину, проте рішення суду може вплинути на відповідні права/обов`язки вказаних осіб, то вони можуть може бути залучені ухвалою суду до участі у справі як треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, за заявою учасників справи.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Отже, позивачу потрібно уточнити суб"єктний склад учасників спору.

Також, суд звертає увагу на те, що позовна заява та матеріали позовної заяви також не містять покликань про витребування матеріалів спадкової справи щодо майна померлих ІНФОРМАЦІЯ_2 батька позивача ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 матері позивачки ОСОБА_6 та відповідно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 брата позивачки ОСОБА_4 для встановлення кола спадкоємців.

Виходячи з вище викладеного, відповідно до вимог ч.1 ст.185 ЦПК України суд, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст.175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Частиною 3 ст.185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем чи його представником цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Вважаю за необхідне звернути увагу позивача та його представника на роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, які викладені у п. 7 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», відповідно до яких позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати встановленим вимогам, у зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху, про що повідомити позивача і надати їй строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 175, 177, 187 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Черняхівської селищної територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без руху.

Надати позивачу 7 - денний строк з дня отримання цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, вказаних у мотивувальній частині ухвали, а саме позивачу слід уточнити суб`єктний склад учасників справи, тобто хто є належним відповідачем по справі.

Копію ухвали надіслати позивачу для виконання.

Роз`яснити позивачу, якщо в зазначений строк недоліки позовної заяви не будуть усунені, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Людмила ПРОЦЕНКО