СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/6688/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2025 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Горбенко Н.О., за участю секретаря судового засідання Чугай В.М., без участі сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін клопотання відповідача ОСОБА_1 про надання строку для примирення, подане у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Святошинського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 10 липня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

18 липня 2025 року від відповідача ОСОБА_1 надійшло клопотання про надання строку для примирення. Обґрунтовуючи клопотання про надання строку для примирення відповідач зазначила, що рішення позивача про розірвання шлюбу є емоційним, необдуманим кроком і негативно відображається на психо-емоційному стані їх неповнолітнього сина.

21 липня 2025 року ухвалою Святошинського районного суду міста Києва змінено порядок розгляду справи із спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

08 вересня 2025 року від представника позивача - адвоката Ігнатова Д.І. надійшли заперечення на примирення, в котрих представник позивача наголосив на тому, що сторони кілька місяців живуть окремо, припинили спільне господарство і не мають спільного бюджету. Також вказав, що позивач має інші відносини і збереження шлюбу у зв`язку із цим суперечить його інтересам та інтересам дитини. Представником також зазначено про те, що з моменту подачі позову минуло понад два місяці і з тих пір відповідачка не вчиняла жодних дій щодо примирення, а позивач і не мав наміру на примирення.

На підставі викладеного просив ухвалити рішення про розірвання шлюбу без надання строку на примирення.

09 вересня 2025 року від представника відповідача - Кірсік С.В. надійшла заява про відкладення розгляду справи для надання часу для ознайомлення із запереченнями на заяву про примирення.

09 вересня 2025 року судом було відкладено розгляд справи за позовом ОСОБА_2 на 15 жовтня 2025 року на 13 год. 30 хв. для надання стороні відповідачі права на ознайомлення із запереченнями на заяву про примирення.

13 жовтня 2025 року від представника позивача - адвоката Ігнатова Д.І. надійшла заява про розгляд справи без участі сторони позивача. Позовні вимоги представник підтримав та просив задовольнити у повному обсязі, строк на примирення просив не надавати.

13 жовтня 2025 року від представника відповідача - адвоката Кірсік С.В. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на інший час та день у зв`язку із тим, що відповідачку ОСОБА_1 госпіталізовано до медичного закладу, а її представник зайнята у розгляді кримінальної справи у Вищому антикорупційному суді.

Верховний Суд у своїй постанові від 24 жовтня 2024 року у справі №752/8103/13-ц (провадження № 61-6892св23) вказав, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (див. постанову Верховного Суду від 03 травня 2022 року у справі № 520/5386/15-ц).

За обставинами даної справи, відповідачем було подане клопотання про надання строку для примирення, стороною позивача були подані заперечення на вказане клопотання.

Крім того, попереднє судове засідання було відкладено у зв`язку із наданням стороні відповідача можливості ознайомитись із запереченнями на клопотання про примирення та надати свої пояснення.

Від дня попереднього судового засідання стороною відповідача не було подано жодних пояснень та / або заперечень. Сторона позивача повторно підтримала свої позовні вимоги щодо розірвання шлюбу, просили строк для примирення не надавати.

Відтак, суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду клопотання ОСОБА_1 про надання строку для примирення за відсутності представників сторін.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у зв`язку із неявкою учасників справи у судове засідання.

Проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Згідно з положеннями ч. 7 ст. 240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Статтею 111 Сімейного кодексу України передбачено, що суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Як роз`яснено у п.10 Постанови Пленуму Верховного суду України від 21 грудня 2007 року за №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Слід зазначити, що передбачене ч. 1 ст. 111 СК України право вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду. При цьому, судам слід використовувати надану законом можливість для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. При визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

В конкретній справі суд враховує, що справа перебуває у провадженні суду із липня 2025 року, тобто більше трьох місяців, примирення між сторонами так і не відбулось. Крім того, стороною позивача було подано двічі клопотання про підтримання позовних вимог із проханням відмовити у задоволенні клопотання про надання строку на примирення.

Таким чином, позивач висловив свою категоричну незгоду із наданням строку на примирення та наполіг на задоволенні позовних вимог про розірвання шлюбу.

Згідно з ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Враховуючи, що законом визначено право, а не обов`язок суду зупинити провадження у справі і призначити подружжю строк для примирення, незгоду сторони позивача із наданням строку для примирення, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача про надання строку на примирення.

Керуючись ст. 240, 258-261 ЦПК України, ст. 111 СК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про надання строку для примирення, подане у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складення).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому даної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Київського апеляційного суду міста Києва.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 15 жовтня 2025 року.

Суддя Н.О.Горбенко