Справа № 700/923/25
Провадження № 2-о/700/33/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2025 року Лисянський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді: Пічкура С.Д.

за участю секретаря судового засідання:Сипченко І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Лисянка, цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, про встановлення факту, що має юридичне значення,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

В обґрунтування заяви заявник зазначає, що в зв`язку з досягненням пенсійного віку вона звернулася в управління ГУПФУ в Черкаській області для призначення пенсії за віком відповідно до ст. 26 Закону України «Про загальнообов`язкове пенсійне страхування». За результатами розгляду документів, доданих до заяви, було не враховано періоди роботи у колгоспі з 1989 по 1999, оскільки в архівній довідці № 467 від 14.11.2019 року та в первинних документах архівного фонду за вказані роки зазначено прізвище ОСОБА_2 , яке не співпадає із паспортними даними - ОСОБА_3 . В документах архівного фонду «Більшовик», колгоспу «1 Травня», КСП «1 Травня» с. Шестерінці Лисянського району Черкаської області за 1989-1999 роки, у книгах обліку заробітної плати зазначено прізвище ОСОБА_2 через допущену помилку в трудовій книжці роботодавцем КСП « 1 Травня», яке припинило свою діяльність. Відповідно до законодавства, архівний відділ самостійно не може виправити запис, що і стало причиною звернення до суду із вказаною заявою .

У судове засідання заявниця не з`явилися, направила до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі .

Представник заінтересованої особи у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, заперечень на заяву не надавав.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. У зв`язку з чим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.

Суд, розглянувши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається із матеріалів справи, паспорт громадянинки України НОМЕР_1 , виданий, 17.08.2001 року Лисянським РВ УМВС України в Черкаській області на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до копії свідоцтва про шлюб , серії НОМЕР_2 , виданого 19.08.2012 року, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 зареєстрували шлюб 25.01.1986 року, прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу ОСОБА_3 .

Згідно довідки Виконавчого комітету Лисянської селищної ради, Будищанський старостинський округ, №85 від 28.08.2025 року вказано, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є однією й тією ж особою.

Трудова книжка серії НОМЕР_3 від 14.11.1984 року, видана згідно паспорту та свідоцтва про шлюб « ОСОБА_7 » , « ОСОБА_3 ».

Частиною 1 статті 293 ЦПК України передбачено, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження також справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до листа ВСУ від 01.01.2012 року «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», в разі, якщо установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, громадяни мають право звернутися до суду. Проте сам по собі факт належності документу не породжує для його власника жодних прав, юридичне значення має той факт, що підтверджується документом. Таким чином, для заявника важливо не так саме одержання документа, як оформлення особистих чи майнових прав, що випливають з цього факту. Це означає, що в судовому порядку можна встановити належність громадянину такого документа, який є правовстановлюючим.

Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 року передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Пунктом 12 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» встановлено, що при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Разом з тим, цей порядок не застосовується, якщо виправлення в таких документах належним чином не застережені або ж їх реквізити нечітко виражені внаслідок тривалого використання, неналежного зберігання, тощо. Це є підставою для вирішення питання про встановлення факту, про який йдеться в документі, відповідно до чинного законодавства.

Оскільки встановлення даного факту має для заявниці юридичне значення, а виправити помилку в документі у позасудовому порядку неможливо, вказаний юридичний факт підлягає встановленню в судовому порядку.

Таким чином, виходячи з вищевикладеного, дослідивши усі надані докази у їх сукупності, перевіривши відповідність вимогам діючого законодавства України, суд вважає за необхідне встановити факт належності заявниці архівної довідки №223 від 11.09.2025 року, виданої трудовим архівом Лисянської селищної ради Звенигородського району Черкаської області належать, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 315-319 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про встановлення факту, що має юридичне значення - задовольнити.

Встановити факт, належності архівної довідки №223 від 11.09.2025 року, виданої трудовим архівом Лисянської селищної ради Звенигородського району Черкаської області, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Черкаської області шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів (ст.ст.354, 355 ЦПК України). Якщо в судовому засіданні проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Сергій ПІЧКУР