Справа № 645/6750/25
Провадження № 2/645/3386/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 жовтня 2025 року м. Харків

Суддя Немишлянського районного суду м. Харкова Спесивцев О.В., розглянувши цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ХарківськОЇ МіжрайоннОЇ ОрганізаціЇ Українського Товариства Мисливців І Рибалок про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до суду із цивільним позовом до ХарківськОЇ МіжрайоннОЇ ОрганізаціЇ Українського Товариства Мисливців І Рибалок, в якому просить:

- стягнути з Харківської Міжрайонної Організації Українського Товариства

Мисливців І Рибалок, на користь ОСОБА_1 : - заробітну плату за період з вересня 19.05.2016 року по 01.10.2025рік в розмірі оріентіровочно 338 882,13грн за період з 19.05.2016 року по час прийняття рішення у цієї справі; - грошову компенсацію за невикористану щорічну відпустку з 2015 по 2025 роки в розмірі 33 500 грн. 12 коп;

- стягнути з Харківської Міжрайонної Організації Українського Товариства Мисливців І Рибалок компенсацію за заподіяну йому моральну шкоду розмірі 1 000 000 (один мільйон) грн.;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення заробітної плати

Перевіривши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Вимоги щодо змісту та форми позовних заяв визначені ст. ст. 175, 177 Цивільного процесуального України (далі ЦПК України).

При цьому, якщо подана позовна заява не відповідає таким вимогам, приписами ч. 1 ст. 185 ЦПК України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного ЦПК України.

У даному випадку, подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з посиланням на положення статті 185 ЦПК України, враховуючи наступне.

Так, згідно ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України "Про Державний бюджет на 2025 рік" встановлено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2025 року становить 3028 гривні.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору визначена 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд враховує, що, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Згідно із висновком викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі № 755/12623/19 (провадження № 14-47цс21) позивач звільнений від сплати судового збору за вимогою про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, оскільки середній заробіток за частиною другою статті 235 КЗпП України за своїм змістом є заробітною платою, право на отримання якої виникло у працівника, який був незаконно позбавлений можливості виконувати свою трудову функцію з незалежних від нього причин, оскільки особа поновлюється на роботі з дня звільнення, тобто вважається такою, що весь цей час перебувала в трудових відносинах.

Проте, позивач також просить стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 1000000 грн.

Позовна вимога про відшкодування моральної шкоди, що визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою, а тому, судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц (61-2367св18).

Тобто, судовий збір за подання позову за вимогу майнового характеру (відшкодування моральної шкоди в розмірі 1 000 000,00 грн) в даному випадку становить 10 000 грн (1 000 000,00 грн х 1 %, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Вказаний висновок узгоджується із позицією Верховного Суду, яка викладена в ухвалі від 20 травня 2025 року по справі № 755/13682/23 (провадження № 61-6003ск25).

Позивач подано до суду в електронній формі через систему «Електронний суд».

Згідно із частиною 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Тобто, розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру в електронній формі складає 8000 грн. (10000 грн. *0,8).

Таким чином, позивачу необхідно надати докази сплати судового збору або докази звільнення від його сплати.

Крім того, згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

В позові позивач вказує, що ціна позову складає 338 882,13грн, в той час, як у прохальній частині просить стягнути з відповідача:

- заробітну плату за період з вересня 19.05.2016 року по 01.10.2025рік в розмірі оріентіровочно 338 882,13грн за період з 19.05.2016 року по час прийняття рішення у цієї справі;

- грошову компенсацію за невикористану щорічну відпустку з 2015 по 2025 роки в розмірі 33 500 грн. 12 коп;

- компенсацію за заподіяну йому моральну шкоду розмірі 1 000 000 (один мільйон) грн.;

що загалом складає 1372382,25 грн.

Тобто, вказана позивачем ціна позову не відповідає розміру фактично заявлених до стягнення.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Позивачем в позовній заяві не вказано відомості про наявність або відсутність у відповідача електронного кабінету.

За таких обставин, позивачу слід усунути вказані недоліки та подати уточнену позовну заяву із зазначенням вірної ціни позову, а також відомостей про наявність або відсутність у відповідача електронного кабінету.

Також суд зазначає, що позовна заява була подана позивачем в електронній формі за допомогою підсистеми «Електронний суд».

Згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 7 ст. 43 ЦПК України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Доказів надіслання відповідачу копій поданих до суду документів позивачем не надано.

Вказані недоліки у своїй сукупності перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Згідно з частинами 1, 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, оскільки подана позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Додатково вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 175, 185, 260 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ХарківськОЇ МіжрайоннОЇ ОрганізаціЇ Українського Товариства Мисливців І Рибалок про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя О.В. Спесивцев