Справа № 636/1396/25
Провадження № 2/638/7065/25
УХВАЛА

Іменем України

07 жовтня 2025 року м. Харків

Суддя Шевченківського районного суду м. Харкова Агапов Р.О., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до адміністрації сайту Lardi-Trans про захист честі, гідності та ділової репутації, видалення неправдивої інформації та відшкодування моральної та матеріальної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м. Харкова за підсудністю надійшла позовна заява ОСОБА_1 до адміністрації сайту Lardi-Trans про захист честі, гідності та ділової репутації, видалення неправдивої інформації та відшкодування моральної та матеріальної шкоди, де позивач просить:

зобов?язати відповідача видалити публікації за наведеними вище посиланнями;

зобов?язати відповідача опублікувати офіційне спростування недостовірної інформації;

стягнути з відповідача 50 000 грн як компенсацію моральної шкоди;

стягнути з відповідача матеріальні збитки у розмірі, який буде підтверджено у процесі розгляду справи.

Суд вважає, що подана позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України; номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

При цьому за загальними принципами цивільного судочинства позов не може бути поданий до невідомої особи або невизначеного кола осіб, оскільки це порушує основні засади позовного провадження - змагальність, диспозитивність тощо.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку позивач просить від суду. При цьому спосіб захисту порушеного права, свободи чи інтересу має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає цивільні справи лише в межах позовних вимог.

Вибір способу захисту особистого немайнового права, зокрема права на повагу до гідності та честі, права на недоторканість ділової репутації, належить позивачеві.

Водночас особа, право якої порушено, може обрати як загальний, так і спеціальний способи захисту свого права, визначені законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. У зв`язку із цим необхідно брати до уваги, що відповідно до статті 275 ЦК України захист особистого немайнового права здійснюється у спосіб, установлений главою 3 цього Кодексу, а також іншими шляхами відповідно до змісту цього права, способу його поширення та наслідків, які спричинило це порушення.

До таких спеціальних способів захисту належать, наприклад, спростування недостовірної інформації та/або право на відповідь (стаття 277 ЦК України), заборона поширення інформації, якою порушуються особисті немайнові права (стаття 278 ЦК України) тощо.

Відповідно до статей 94, 277 ЦК України фізична чи юридична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Водночас необхідно враховувати такі відмінності: а) при спростуванні поширена інформація визнається недостовірною, а при реалізації права на відповідь особа має право на висвітлення власної точки зору щодо поширеної інформації та обставин порушення особистого немайнового права без визнання її недостовірною; б) спростовує недостовірну інформацію особа, яка її поширила, а відповідь дає особа, стосовно якої поширено інформацію.

Такий спеціальний спосіб захисту гідності, честі та ділової репутації, як припинення подальшого поширення інформації, що принижує честь, гідність та репутацію фізичної особи (стаття 278 ЦК України), передбачає два види припинення інформації: 1) коли право порушується, 2) коли право уже порушене. Такий спосіб захисту орієнтований на застосування до масових поширень інформації.

Відмінність такого способу захисту особистих немайнових прав від спростування недостовірної інформації полягає не лише в меті застосування цих способів, але й у тому, що заборона поширення інформації (яка готується до поширення або яка вже поширена) може бути застосована й у разі поширення інформації незалежно від того, чи вона є недостовірною, чи абсолютно правдивою. Тобто позивач лише доводить, що зазначена інформація порушує його особисті немайнові права.

Задовольняючи позов, суд повинен у резолютивній частині рішення зазначити, чи було порушено особисте немайнове право особи, яка саме інформація визнана недостовірною та порочить гідність, честь чи ділову репутацію позивача, а також вказати на спосіб захисту порушеного особистого немайнового права.

З викладених позовних вимог неможливо встановити яку саме інформацію, що поширена відповідачем, позивач вважає недостовірною та такою, що порушує його особисті немайнові права, принижує честь, гідність та ділову репутацію. З наведеного у прохальній частині позову неможливо визначити, яка конкретно інформація не відповідає дійсності, є неправдивою та принижує честь, гідність та ділову репутацію позивача, яким конкретно чином така інформація розповсюджена.

Окрім цього, відповідно до п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», відповідачами у справі про захист гідності, честі чи ділової репутації є фізична або юридична особа, яка поширила недостовірну інформацію, а також автор цієї інформації. Пунктом 12 даної Постанови визначено, що належним відповідачем уразі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайту, особи яких позивач повинен встановити та зазначити в позовній заяві.

Так, позивачем в позовній заяві в якості відповідача по справі зазначено адміністрацію сайту Lardi-Trans, однак, ОСОБА_1 не вказав власників веб-сайту та доменних імен на веб-сторінках, не зазначено: кому належать Інтернет ресурс та не визначено їх статус в справі, з урахуванням вимоги щодо поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет, а також автора, який опублікував цю інформацію та поширив її.

Відсутність вказаних відомостей перешкоджає визначенню суб`єктного складу відповідачів у поданій позовній заяві, що унеможливлює визначення спірності цивільних правовідносин, які виникли між позивачем та відповідачем.

Відповідно до п.3, 4 ч. 3 ст. 185 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 177 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

ОСОБА_1 у позовній заяві просить стягнути з відповідача на його користь матеріальні збитки у розмірі, який буде підтверджено у процесі розгляду справи.

При цьому, позивачем не зазначено приблизний розрахунок суми, яку необхідно стягнути з відповідача.

Отже, в позовній заяві не чітко викладені вимоги щодо стягнення матеріальних збитків, у зв`язку з чим позивачу слід уточнити свої позовні вимоги та привести прохальну частину позову у відповідність до змісту позовних вимог.

Також згідно з ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Позивач у своєму позові також заявив клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», обґрунтовуючи відсутністю в нього фінансових можливостей для оплати судового збору.

Так, суд зауважує, що позивачем заявлено 4 позовні вимоги, з яких дві немайнового характеру, а дві майнового.

Згідно з частиною другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2025 році з 01 січня встановлений у розмірі 3028 гривень.

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8.07.2011 р., за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8.07.2011 р., за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, враховуючи ч. 2 ст. 176 ЦПК України, позивачу необхідно було сплатити 17562,40 грн. судового збору за дві вимоги немайнового характеру та дві майнового (1211,20*2+15140,00).

Згідно статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

За ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд зазначає, що позивачем до матеріалів позову не додано жодного належного доказу та обґрунтування необхідності звільнення від сплати судового збору.

Також, позивач не додав до позовної заяви:

всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів);

копію позовної заяви з додатками для відповідача, або докази направлення їх поштою;

документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених у статтях 175 та 177 цього кодексу, постановляє ухвалу, у якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи, що позовну заяву складено з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, приходжу до висновку про неможливість відкриття провадження у справі та про залишення позовної заяви без руху. Надати позивачу строк для усунення наведених недоліків.

Керуючись ст.ст. 175 , 185 , 353 ЦПК України , -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до адміністрації сайту Lardi-Trans про захист честі, гідності та ділової репутації, видалення неправдивої інформації та відшкодування моральної та матеріальної шкоди залишити без руху.

У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Запропонувати позивачу усунути недоліки заяви, зазначені в тексті ухвали, протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, протягом встановленого строку, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://dg.hr.court.gov.ua/sud2011/ на Офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Р.О. Агапов