УХВАЛА

03 жовтня 2025 року

м. Київ

справа № 686/22927/20

провадження № 61-11840ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ситнік О. М. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Фаловської І. М.

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 березня 2025 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 19 серпня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Хмельницькобленерго» про стягнення упущеної вигоди, відшкодування моральної шкоди та

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив стягнути з Акціонерного товариства «Хмельницькобленерго» збитки у вигляді упущеної вигоди в розмірі 12 914 489,24 грн та 5 000 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди.

21 березня 2025 року рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області в задоволенні позову відмовлено.

19 серпня 2025 року постановою Хмельницького апеляційного суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 березня 2025 року в частині позовних вимог про стягнення упущеної вигоди у вигляді неотриманої орендної плати за період з 10 листопада 2006 року до 15 вересня

2017 року і відшкодування моральної шкоди скасовано, провадження в справі в частині цих вимог закрито.

У решті рішення залишено без змін.

19 вересня 2025 року ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 березня 2025 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 19 серпня 2025 року, в якій просить їх скасувати, справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Касаційна скарга подана у строк, за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

На обґрунтування наявності підстав касаційного оскарження судових рішень за пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України особа, яка подала касаційну скаргу, послалася на те, що суди не врахували висновки, викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року в справі № 373/2054/16-ц, в постановах Верховного Суду від 20 лютого 2019 року в справі № 755/16267/17,

від 16 листопада 2022 року в справі № 520/97/18, від 23 листопада 2022 року в справі № 759/2532/22-ц, від 05 жовтня 2023 року в справі № 160/6427/23, що є підставою для відкриття касаційного провадження за пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Обґрунтовуючи підстави касаційного оскарження за пунктом 1 частини третьої статті 411 ЦПК України, заявник вказує, що суди не дослідили зібрані у справі докази, що є підставою для відкриття касаційного провадження за пунктом 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження.

Суд не встановив достатніх й обґрунтованих підстав для повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

На підставі наведеного та керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Відкрити касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 березня 2025 року та постанову Хмельницького апеляційного суду

від 19 серпня 2025 року.

Витребувати із Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області цивільну справу № 686/22927/20 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Хмельницькобленерго» про стягнення упущеної вигоди, відшкодування моральної шкоди.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: О. М. Ситнік

В. М. Ігнатенко

І. М. Фаловська