Справа № 497/2376/25
Провадження № 2/510/2082/25

У Х В А Л А

03.10.25 р.

Суддя Ренійського районного суду Одеської області Дудник В.І.,

розглядаючи матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, -

В С Т А Н О В И В

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 із вимогами про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, - в розмірі 50 тис. грн.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та доданих до неї документів, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Як виходить з положень ч. 1, 2 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. У вимогах позивач викладає про обставини заподіяння йому моральної шкоди працівником СД Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 , якою виносились певні процесуальні документи під час здійснення досудового провадження у кримінальному провадженні. Крім того, сама позовна заява та правові норми, вказані в ній, стосуються правових норм, які можуть бути підставою для стягнення моральної шкоди, заподіяної фізичній особі, під час виконання посадовими особами неправомірних дій чи бездіяльності, позовні вимоги у позові визначені позивачем як вимоги про відшкодування шкоди, «завданої кримінальним правопорушенням».

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Відповідно до статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за КЛОПОТАННЯМ позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання за КЛОПОТАННЯМ позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

У даному позові позивачем вказана працівник органу поліції, як фізична особа, що є неправильним, оскільки за моральну шкоду, завдану незаконними діями працівника поліції, відповідальність несе не сам працівник, а орган, в якому він проходить службу, та держава. Позивач повинен пред`явити позов про відшкодування моральної шкоди до суду, вказавши в якості відповідачів орган, де працює поліцейський, та державу, а не окремого співробітника.

Таким чином, слід провести заміну неналежного відповідача (вказаного у позові за думкою позивача) належним, працівника поліції вказати в якості третьої особи. За власною ініціативою суд провести заміну відповідаів не може, клопотання позивача про заміну неналежного відповідача належним в матеріалах справи відсутнє, таким чином, для приведення поданої позовної заяви до вимог, передбачених ст.ст. 175, 177 ЦПК України, її слід залишити без руху.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позову не є порушенням права на справедливий судовий захист. Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до частин 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, окремо викладе та подасть клопотання про витребування доказів у справі, - позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься неподаною і підлягає поверненню позивачеві.

Керуючись ст.ст. 84, 175, 177, 184, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, - залишити без руху.

Надати позивачу (його представнику) п`ять днів з дня отримання ним ухвали для усунення недоліків позовної заяви і оформлення її відповідно до вимог чинного законодавства.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вячеслав ДУДНИК