РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2025 року Володимирський міський суд Волинської області у складі:

головуючого-судді Лутая А.М.

за участю секретаря судового засідання Жолоб К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Устилузької міської ради Володимирського району Волинської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 у липні 2025 року звернувся до Володимирського міського суду Волинської області з позовом до Устилузької міської ради Володимирського району Волинської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, який обґрунтував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 . Зазначає, що нещодавно від старости Лудинської сільської ради дізнався про наявність складеного ОСОБА_2 заповіту. Вказує, що він з батьком проживав окремо, а тому не знав про наявність заповіту та спадкового майна і відповідно пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Крім заявника спадкоємцем могла б бути його мати ОСОБА_3 , однак остання померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2 немає.

Зважаючи на викладене просить визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Володимирського міського суду Волинської області від 22.07.2025 на підставі вказаної позовної заяви відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Володимирського міського суду Волинської області від 17.09.2025 підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до судового розгляду по суті.

Позивач у судове засідання не з`явився, однак від представника позивача до суду надійшла заява, в якій вона позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить проводити розгляд справи за відсутності сторони позивача.

Представник відповідача у судове засідання також не з`явився, однак подав до суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити за його відсутності, на підставі наявних матеріалів справи.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст.223 ЦПК України).

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи те, що учасники справи у підготовче засідання не з`явилися, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності з ч.2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалося.

Суд, оцінивши наявні у справі письмові докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина за заповітом, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , копією свідоцтва про народження позивача серії НОМЕР_2 , копією заповіту посвідченого 28.10.2010 року секретарем Лудинської сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області, зареєстрованого в реєстрі за №23.

Відповідно до довідки виданої Устилузькою міською радою від 11.09.2023 після смерті ОСОБА_2 , який на день смерті проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 , залишилось спадкове майно.

Згідно витягу з погосподарської книги №7 за 2011 рік Лудинської сільської ради будинок АДРЕСА_1 рахується за ОСОБА_2 .

Копією Державного акту на право приватної власності на землю виданого ОСОБА_2 на підставі рішення Лудинської сільської ради народних депутатів від 28.10.2001 року, ОСОБА_2 належить земельна ділянка площею 3.10 га, що розташована на території Лудинської сільської ради.

З дослідженого судом заповіту від 28.10.2010 встановлено, що померлий ОСОБА_2 зробив наступне заповітне розпорядження: все належне йому майно, де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалось, і взагалі, все те, що буде належати йому на день смерті і на що він матиме право за законом, він заповідає своєму синові ОСОБА_1 , 1964 року народження.

Відповідно до ч. 1 ст. 1218, ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України внаслідок смерті особи відкривається спадщина, до складу якої входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Відповідно до вимог ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (ч.1 ст.1222 ЦК України).

Відповідно до чч. 1, 3 , 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 82315251 від 25.08.2025 спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , не заводилася.

Відповідно до роз`яснення приватного нотаріуса Володимирського районного нотаріального округу Волинської області Гордійчука Б.Б. від 17.07.2025 року ОСОБА_1 відмовлено в оформленні спадкових прав після смерті ОСОБА_2 у зв"язку з пропуском строку подачі заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду з відповідною заявою.

Згідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 26 червня 2019 року по справі №565/1145/17.

Отже, суд визнає, що зазначені позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що вимоги позивача є законними, обґрунтованими, доведеними, а тому позов слід задовольнити.

Керуючись ст.ст. 12, 81, 89, 265 ЦПК України, ст.ст. 1220, 1270, 1272 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Устилузької міської ради Володимирського району Волинської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , додатковий строк два місяці після набрання рішенням законної сили,для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Волинського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Головуючий А.М.Лутай