Справа № 173/575/25
Провадження №2/173/657/2025
У Х В А Л А

про відмову в клопотання про виклик свідка

06 жовтня 2025 року м. Верхньодніпровськ

Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді Кожевник О.А.,

за участю секретаря судового засідання Салтикової С.І.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

До Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області надійшла цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно.

Відповідно до автоматизованого розподілу справ справа надійшла в провадження судді Кожевник О.А.

Ухвалою судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області Кожевник О.А. від 10.03.2025 прийнято заяву та відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження з викликом сторін у підготовче засідання.

25.03.2025 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

Ухвалою судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області Кожевник О.А. від 04.04.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

01.05.2025 від відповідача надійшло клопотання по виклик свідків.

11.06.2025 представником позивача заявлено заперечення щодо клопотання про виклик свідків.

Вирішуючи зазначене клопотання, суд заслухав відповідача ОСОБА_2 , яка вважала необхідним його задовольнити, зазначила, що свідок доведе, що вона проживає в цьому будинку та веде господарство; представника відповідача ОСОБА_3 , який зазначив, що остання юридично не обізнана, тому не заявила це клопотання під час підготовчого судового засідання, просив його задовольнити; представника позивача Серебрякова Є.С. який просив відмовити у задоволенні клопотання з підстав заявлених ним у письмовому клопотанні та додав, що у процесуальний строк відповідач не заявила клопотання про виклик свідків, хоча суд на цьому акцентував увагу в підготовчому судовому засіданні, крім того, позивачем не оспорюється факт проживання ОСОБА_2 у спірному будинку.

Суд, вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, клопотання про виклик свідків та заперечення на клопотання, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

За приписами ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі ст. 43, 49 ЦПК України сторони мають право, в тому числі, й подавати заяви та клопотання.

Варто зазначити, що предметом у даній справі виступають правовідносини з права власності на «неподільну» частку нерухомого майна.

Виходячи із загальних засад цивільно-процесуального законодавства під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 квітня 2025 року у справі № 924/971/23 (провадження № 12-25гс24) звертає увагу, що предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права або охоронюваного законом інтересу. Від підстав позову потрібно відрізняти правові підстави позову (правове обґрунтування позову) - правову кваліфікацію обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. При цьому незгода суду з наведеним у позовній заяві правовим обґрунтуванням щодо спірних правовідносин не є підставою для відмови у позові, оскільки суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно здійснити правову кваліфікацію спірних правовідносин.

При цьому, у клопотанні про допит та виклик свідка не зазначено які саме обставини, необхідні для вирішення спору по суті, може повідомити заявлений свідок, враховуючи предмет та підставу позову. Також, не повідомлено причин неможливості заявити клопотання до закриття підготовчого засідання та відповідно не заявлено клопотання щодо пропуску останнього в контексті ст. 127 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Разом з тим, за приписами ст. 90 ЦПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини.

Статтею 91 ЦПК України визначено, що виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

Суд погоджується із запереченням представника позивача, яким зазначено, що у підготовчому засіданні у сторін з`ясовувалась можливість закінчення підготовчого засідання та переходу справи по суті та суд з`ясовував чи надали сторони всі докази, на яких ґрунтуються їх вимоги та заперечення, чи мають сторони клопотання про виклик свідків.

Так, 04.04.2025 у підготовчому засіданні проведені усі необхідні дії, передбачені ст. 197, 198 ЦПК України. Зокрема, головуючим по справі з`ясовувалося, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання та ставилося питання про наявність клопотань, зокрема, про виклик свідків, що підтверджується аудіо записом судового засідання від 04.04.2025.

Суд не приймає до уваги доводи представника відповідача щодо юридичної необізнаності ОСОБА_2 з огляду на те, що остання зверталась до суду з позовом про визнання особистою приватною власністю майна під час розгляду якого були допитані свідки, про що свідчить рішення суду від 12 січня 2021 року №173/2838/19.

Відповідно до ч. 3 ст. 83 ЦПК України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно з п. 2, 3, 5 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Таким чином, зважаючи на предмет позовних вимог, значення вирішення справи для обох сторін, дотримання принципів диспозитивності цивільного судочинства та змагальності сторін, суд дійшов висновку, що клопотання відповідача про допит свідка в контексті предмету та підстав позову, з урахуванням установлених фактичних обставин справи № 173/575/25 після закриття підготовчого засідання, є необґрунтованим та недоцільним, а тому у заявленому клопотанні про допит свідка слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 43, 44, 49, 91, 127-128, 187, 258-260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У клопотанні відповідача ОСОБА_2 про виклик свідка ОСОБА_5 по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського Апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасники справи, яким ухвала не була вручена у день її проголошення або складання, мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення їм відповідної копії ухвали.

Суддя О.А. Кожевник