Номер провадження 2/754/8082/25
РІШЕННЯ

Іменем України

02 жовтня 2025 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І.,

за участю секретаря судового засідання Гуцул Д.Г.,

за участю представника позивача ОСОБА_5,

за участю представника відповідача Бліндаря В.С. ,

за участю представника третьої особи ОСОБА_6

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Державного реєстратора департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради Микитенко Олени Віталіївни, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_3 , про визнання неправомірними дій щодо скасування державної реєстрації права власності на квартиру.

Стислий виклад позиції позивача

04 серпня 2025 року Позивач надіслав до суду позов, в якому просить визнати неправомірними дії державного реєстратора щодо скасування державної реєстрації його права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач вважає дії державного реєстратора неправомірними та обґрунтовує це порушенням своїх майнових прав як добросовісного набувача спірної квартири та порушенням пунктів 4-6 частини першої статті 24 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", що визначають підстави для відмови в державній реєстрації прав. Позивач вважає, що державний реєстратор повинен був урахувати обставини у справі № 754/6442/16-ц, про які стверджувала ОСОБА_3 , а також обставини, встановлені під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 760/12440/18, у межах якого накладено арешт на спірну квартиру.

Стислий виклад позиції відповідача

19.09.2025 до суду надійшов відзив на позовну заяву, який підписав представник Департаменту Бліндар В. Відповідач просить відмовити у позові. Відповідач зазначає, що питання щодо спірного об`єкта нерухомого майна вже було вирішено в рамках справи № 754/4254/18, і Департамент не може бути належним відповідачем у цій справі.

Стислий виклад позиції третьої особи

19 вересня 2025 року представник третьої особи подав пояснення, в яких посилався на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 17.12.2018 у цивільній справі № 754/4245/18, яким спірну квартиру було витребувано у Позивача на користь Третьої особи. Третя особа вважає, що кримінальне провадження, яке розглядається в Солом`янському районному суді м. Києва, не впливає на виконавче провадження щодо витребування квартири та скасування державної реєстрації за рішенням суду. Отже, державний реєстратор діяв відповідно до чинного законодавства.

Також Третя особа наголошує, що рішення Деснянського районного суду м. Києва від 17.12.2018 у справі № 754/4245/18 набрало законної сили, і на його підставі видано виконавчий лист про витребування від ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 квартири за адресою: АДРЕСА_1 , та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 28.11.2015 року № 26563472 приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ковальчука Сергія Павловича.

У Деснянському РВ ДВС у місті Києві ЦМРУ Міністерства юстиції (м. Київ) на виконанні перебував виконавчий лист № 754/4245/18, який виданий Деснянським районним судом м. Києва, про витребування від ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 квартири за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом виселення з неї ОСОБА_2 (виконавче провадження № 64192014). В рамках цього виконавчого провадження 15.05.2023 рішення Деснянського районного суду м. Києва від 17.12.2018 у справі № 754/4245/18 було остаточно виконано і квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , було передано ОСОБА_3 .

Таким чином, пред`явлення аналогічного позову є неповагою до принципу res judicata (дотримуватися вирішеного) і зловживанням правом на позов.

ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Спірні правовідносини стосуються правомірності дій державного реєстратора, який скасував державну реєстрацію права власності Позивача на квартиру. Позивач вважає ці дії неправомірними, посилаючись на порушення своїх майнових прав та норм Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", наявність чинного арешту на квартиру, накладеного в межах криінального провадження. Відповідач та Третя особа, навпаки, стверджують, що дії реєстратора були законними, оскільки базувалися на рішенні суду, що набрало законної сили.

ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ, ТА ЇХ ОЦІНКА СУДОМ

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 26.03.2018 № 118435871, право власності ОСОБА_2 на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі-продажу від 28.11.2015 № 8317 було зареєстровано на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 28.11.2015 № 26563472 приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ковальчука Сергія Павловича.

04 грудня 2015 року на виконання ухвали Деснянського районного суду м. Києва у справі № 1-кс/754/2831/15 від 27.12.2025 державний реєстратор Храбан С.І. наклав арешт на квартиру (особа, майно/права якої обтяжуються - ОСОБА_2 ). Номер запису про обтяження 1272187.

16 серпня 2017 року на виконання ухвали Голосіївського районного суду м. Києва у справі № 752/5502/17 від 13.09.2017 державний реєстратор Янович І.Я. наклав арешт на квартиру (особа, майно/права якої обтяжуються - ОСОБА_2 ). Номер запису про обтяження 22300687.

Надалі Деснянський районний суд м. Києва 17.12.2018 ухвалив рішення у цивільній справі № 754/4245/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Ковальчука Сергія Павловича, третя особа: ОСОБА_4 про витребування майна та скасування рішення про державну реєстрацію прав.

Суд вирішив витребувати від ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 28.11.2015 № 26563472 приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ковальчука Сергія Павловича.

Постановою Київського апеляційного суду від 14.03.2019 апеляційну скаргу ОСОБА_2 було залишено без задоволення, а рішення Деснянського районного суду м. Києва від 17.12.2018 - без змін.

Постановою Верховного Суду від 10.06.2020 касаційну скаргу ОСОБА_2 було залишено без задоволення, а рішення Деснянського районного суду м. Києва від 17.12.2018 та постанову Київського апеляційного суду від 14.03.2019 залишено без змін.

У цій справі Верховний Суд погодився з висновками судів, що спірна квартира вибула з володіння власника, ОСОБА_3 , поза її волею, тому витребування спірної квартири у добросовісного набувача, ОСОБА_2 , є ефективним способом захисту прав власника за правилами статті 388 ЦК України.

ОСОБА_3 звернулась до державного реєстратора для виконання рішення Деснянського районного суду м. Києва від 17.12.2018 у справі № 754/4245/18, а саме для скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 28.11.2015 № 26563472 приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ковальчука Сергія Павловича, за яким право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , було зареєстроване за ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 28.11.2015 № 8317.

04.03.2021 року за результатами цього звернення державний реєстратор Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради Микитенко Олена Віталіївна скасувала рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 28.11.2015 № 26563472 приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ковальчука Сергія Павловича, за яким право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , було зареєстроване за ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 28.11.2015 № 8317.

Згідно з пунктом 4 частини четвертої статті 265 ЦПК України, у мотивувальній частині рішення зазначається, чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду.

За змістом статей 15 і 16 ЦК України, кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

З урахуванням цих норм, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Сама лише наявність певного порушення під час вчинення реєстраційної дії не може слугувати безумовною підставою для скасування такої дії, оскільки визначальним є саме порушення прав і законних інтересів особи, яка оспорює цю дію. Тобто особа має довести порушення її прав і законних інтересів оспорюваним рішенням державного реєстратора (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2025 року у справі № 761/382/21, провадження № 14-132цс24 (пункти 177, 178)).

Суд може задовольнити позов лише тієї особи, яка має право пред`явлення вимоги до відповідачів. У разі відсутності у позивача такого права, його вимоги не підлягають задоволенню.

Також за усталеними висновками Верховного Суду, звернення з позовом до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в позові (див. постанови від 05.07.2023 у справі № 910/15792/20 (підпункт 8.18) та від 18.12.2024 у справі № 907/825/22 (пункт 103)). Установивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та немає визначених процесуальним законом підстав для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача (постанови від 03.04.2024 у справі № 917/1212/21 (пункт 189), від 21.12.2022 у справі № 914/2350/18 (914/608/20) (пункт 148) та від 14.12.2021 у справі № 147/66/17 (пункт 153)).

Правові висновки Великої Палати Верховного Суду про те, що державний реєстратор не є належним відповідачем у спорах про визнання незаконними та скасування реєстраційних дій, вчинених щодо третьої особи, а ним є особа, щодо якої були здійснені ці дії (записи), викладені у постановах від 04 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16 (провадження № 11-377апп18, пункт 36), від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц (провадження № 14-512цс18, пункт 53) та від 04 лютого 2020 року у справі № 910/7781/19 (провадження № 12-150гс19, пункт 37), від яких Велика Палата Верховного Суду не вбачає підстав для відступу при розгляді справи № 910/15792/20.

Позивач заявив вимогу до державного реєстратора, який діяв як суб`єкт реєстраційної діяльності. Реєстраційна дія проведена на виконання судового рішення про витребування майна, що було ухвалено на користь ОСОБА_3 .

Суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд (стаття 129-1 Конституції України).

Процедура внесення державним реєстратором відомостей до Державного реєстру регламентована Законом № 1952-IV. За загальним правилом, у разі скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію набуття речових прав чи їх обтяжень, державний реєстратор повинен керуватися нормами Закону № 1952-IV, чинними на момент вчинення ним дій на підставі такого судового рішення (див. mutatis mutandis висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені в пункті 127 постанови від 21 грудня 2022 року у справі № 914/2350/18 (914/608/20)).

Абзацами другим та четвертим частини третьої статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у чинній редакції передбачено, зокрема, що у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи визнання його прийнятим з порушенням цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію набуття речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження припиняються. У разі якщо в Державному реєстрі, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, наявні відомості про речові права, обтяження речових прав, припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації, або якщо відповідним судовим рішенням також визнаються речові права, обтяження речових прав, одночасно з державною реєстрацією припинення речових прав чи обтяжень речових прав проводиться державна реєстрація набуття відповідних прав чи обтяжень. При цьому дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними. Державна реєстрація прав у випадках, передбачених цією частиною, проводиться у порядку, визначеному цим Законом, крім випадку визнання її вчиненою з порушенням цього Закону та анулювання рішення державного реєстратора про державну реєстрацію на підставі рішення Міністерства юстиції України, що виконується посадовою особою Міністерства юстиції України відповідно до статті 37 цього Закону.

За змістом пункту 9 частини першої статті 27 цього Закону у чинній редакції державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі судового рішення, що набрало законної сили, щодо набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно.

На підставі викладеного Суд зробив висновок, що майнові права Позивача не були порушені діями державного реєстратора. Спір про право і наявність підстав у Позивача, як добросовісного набувача, прав на спірне майно вже вирішено в іншій справі № 754/4245/18. Дії реєстратора були законними, оскільки вони були вчинені на виконання судового рішення, яке набрало законної сили. Наявність арешту на майно, накладених у межах досудового розслідування, не впливає на законність дій реєстратора. Це рішення суду мало пріоритет над обставинами, пов`язаними з арештами накладеними до того, як у справі № 754/4245/18 було прийнято рішення, іі зобов`язувало реєстратора виконати його в частині скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 28.11.2015 № 26563472 приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ковальчука Сергія Павловича.

Позивач не довів порушення своїх прав та законних інтересів оспорюваним рішенням державного реєстратора. Більше того, позов було заявлено до неналежного відповідача, що є самостійною підставою для відмови у позові.

Розподіл судових витрат

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частина перша статті 141 ЦПК України).

Судові витрати покладаються на Позивача.

Керуючись статтями 4, 13, 19, 76-81, 263-265, 268 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_2 до Державного реєстратора департамента з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради Микитенко Олени Віталіївни, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_3 , про визнання неправомірними дії щодо скасування державної реєстрації права власності на квартиру, відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Повний текст рішення було складено та підписано 03.10.2025

Суддя Інна КОВАЛЕНКО