Справа № 385/1267/25
Провадження № 2/385/576/25
У Х В А Л А

06.10.2025 року м. Гайворон

Гайворонський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Венгрина М. В.,

секретар судового засідання Шевченко Л. О.,

за участі:

представниці позивача адвокатки Остащенко О. М.

при розгляді у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Фермерського господарства «Олена» про визнання відсутнім права оренди відносно оренди земельної ділянки,

в с т а н о в и в :

позивач через свого представницю - адвокатку Остащенко О. М., звернувся до суду з позовом до відповідача в якому просить визнати відсутнім права оренди у відповідача відносно земельної ділянки кадастровий номер :02:000:0153, що належить на праві власності позивачеві, зобов`язати відповідача повернути позивачеві земельну ділянку кадастровий номер :02:000:0153 та стягнути судові витрати по справі.

В підготовче судове засідання не з`явився відповідач та його представниця адвоката Щукіна І. В.

Представниця відповідача 04.10.2025 подала клопотання про відкладення розгляду справи, в задоволенні якого судом було відмовлено протокольною ухвалою.

Представниця позивача просила суд застосувати до відповідача заходи процесуального примусу у виді штрафу у зв`язку з невиконання вимог ухвали щодо витребування доказів, повторно скерувати відповідачу до виконання ухвалу від 21.08.2025 в частині витребування доказів та оголосити перерву в підготовчому засіданні.

Суд, заслухавши клопотання представниці позивача доходить таких висновків.

Ухвалою суду від 21.08.2025 задоволено клопотання сторони позивача та витребувано у відповідача оригінал додаткової угоди від 18.11.2022 до договору оренди земельної ділянки від 24.01.2012 про викладення договору в новій редакції; встановлено строк, в який необхідно надати витребувані судом докази - протягом 5 днів з часу отримання копії даної ухвали; роз`яснено наслідки невиконання ухвали.

Копію ухвали відповідач отримав 22.08.2025 через підсистему електронний суд, що вбачається з довідки про доставку електронного документу.

У встановлений судом строк та станом на час проведення підготовчого засідання вимоги ухвали щодо витребування доказів відповідачем не виконано. Крім того відповідач у встановлений ч. 7 ст. 84 ЦПК України строк не повідомив суд про неможливість подати доказ, який витребовує суд, чи про неможливість подати такий доказ у встановлені строки.

Згідно вимог частини третьої статті 13 ЦК України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Відповідно до пункту 11 частини третьої статті 2 ЦПК України в чинній редакції одним з основних засад (принципів) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (пункт 5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України).

За змістом частини першої ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною другою статті 44 ЦПК України визначений перелік дій сторони, які можуть бути визнані зловживанням процесуальними правами, зокрема, вчинення аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

В розумінні зазначених норм закону, під зловживанням правом слід розуміти особливий вид юридично значущої поведінки, яка полягає у процесуально шкідливих вчинках учасника справи, у використанні ним недозволених конкретних форм у межах дозволеного процесуальним законом типу поведінки, що суперечить завданням цивільного судочинства та цільовому призначенню права.

Аналогічної позиції щодо сутнісного розуміння поняття зловживання правом дотримується ЄСПЛ, який у своїй практиці розуміє таке його використання, яке спрямоване на боротьбу із закладеним у ньому ж позитивним регулятивним потенціалом, в тому числі, що суперечить принципу правової визначеності.

При цьому, у рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що з правом особи на справедливий та публічний розгляд його справи впродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватися від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, а також вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Однак, бездіяльність ФГ «Олена» унеможливлює проведення підготовчого засідання, оскільки предметом витребування є документи, які одночасно, є предметом оскарження і які в оригіналі повинні знаходитись у відповідача ФГ «Олена». При цьому суд також враховує, що жодних письмових пояснень про причини не виконання ухвали також не надано.

Згідно частини четвертої статті 44 ЦПК України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Крім того, за змістом частин шостої-восьмої ст. 84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці виходить з ідеї про те, що саме до обов`язків національних органів влади належить недопущення неналежної та такої, що сприяє затягуванню розгляду справи поведінки сторони цивільного провадження (рішення від 03.03.2011р. у справі «Колесникова проти України», п. 30). При цьому, знайшовши у цій справі ознаки порушення п.1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо тривалості провадження поза межами розумного строку, ЄСПЛ також звернув увагу на те, що суди, маючи в своєму розпорядженні механізми протидії зловживанню процесуальними правами не вжили будь-яких заходів для покарання сторони, яка зловживає своїми правами з метою унеможливлення розгляду справи.

Аналогічні причини порушення п.1 ст. 6 Конвенції щодо тривалості провадження поза межами розумного строку ЄСПЛ констатував під час розгляду справи «Смірнова проти України» (рішення від 08.11.2005р., п. 69).

Заходами процесуального примусу, згідно ч. 1 ст. 143 ЦПК України є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Одним з таких заходів, згідно п. 5 ч. 1 ст. 144 ЦПК України, є накладення штрафу.

Відповідно до ч. 1 ст. 148 ЦПК України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин;

4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк;

5) порушення заборон, встановлених частиною дев`ятою статті 203 цього Кодексу.

Частинами 2, 3 даної статті визначено, що у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

В справі яка розглядається внаслідок бездіяльності відповідача ФГ «Олена» суд позбавлений можливості провести розгляд справи, в тому числі підготовче засідання у визначений законом строк. Тому, така бездіяльність відповідача ФГ «Олена» судом розцінюється, як недобросовісне виконання процесуальних обов`язків, що спрямоване на затягування розгляду справи та фактично унеможливлює здійснення судом першої інстанції своєчасного розгляду справи протягом розумних строків.

В такому випадку, відповідно до вимог ст. 148 ЦПК України, з метою спонукання відповідача ФГ «Олена» до добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання процесуальними правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства, суд вважає за необхідне накласти на ФГ «Олена» штраф.

При визначенні розміру штрафу суд враховує невиконання ФГ «Олена» вимог ухвали суду від 21.08.2025 у встановлений строк і неповідомлення про поважність причин їх неподання та тривалість бездіяльності відповідача, незначний обсяг витребовуваних документів та характер дій, які вимагалося вчинити від відповідача і які не можуть вважатись складними.

З урахуванням наведеного, а також, керуючись такими засадами як справедливість, розумність та співмірність, суд вважає за необхідне накласти на відповідача ФГ «Олена» штраф у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

В силу вимог ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік», станом на 1 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028 грн. 00 коп.

Відповідно, розмір накладеного штрафу згідно цієї ухвали становить 3028 грн. 00 коп.

Одночасно слід роз`яснити відповідачу ФГ «Олена», що згідно ч. 9 ст. 84 ЦПК України притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Відповідно до ч. 5 ст. 198 ЦПК України суд може оголосити перерву у підготовчому засіданні у разі необхідності, зокрема у випадках:

1) заміни відведеного експерта, перекладача, спеціаліста;

2) невиконання учасником справи вимог ухвали про відкриття провадження у справі у встановлений судом строк, якщо таке невиконання перешкоджає завершенню підготовчого провадження;

3) неподання витребуваних доказів особою, яка не є учасником судового процесу;

4) витребування нових (додаткових) доказів;

5) якщо сторони домовилися провести позасудове врегулювання спору шляхом медіації.

Таким чином, в підготовчому засіданні слід оголосити, повторно скерувавши відповідачу копію ухвали від 21.08.2025 для виконання в частині витребування доказу, встановивши процесуальний строк 5 днів з часу отримання копії ухвали.

Згідно з ст. 258 ЦПК України питання про оголошення перерви вирішується судом шляхом постановлення ухвали.

Керуючись статтями 12, 81, 84, 198, 223, 258, 260, 293, 294 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

клопотання представниці ОСОБА_1 - адвокатки Остащенко О. М. - задовольнити.

Оголосити перерву в підготовчому засіданні в справі за позовом ОСОБА_1 до Фермерського господарства «Олена» про визнання відсутнім права оренди відносно оренди земельної ділянки до 24 жовтня 2025 року о 09 год 00 хв, поновивши виклик учасників справи в судове засідання.

Повторно скерувати ухвалу від 21.08.2025 Фермерському господарству «Олена» для виконання в частині витребування доказів, встановивши строк для надання таких - 5 днів з часу отримання копії ухвали.

Стягнути з Фермерського господарства «Олена» (26300, Кіровоградська область, м. Гайворон, вул. Шкільна, 1, ) в дохід державного бюджету штраф у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає грошову суму 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок.

Строк пред`явлення ухвали до виконання в частині стягнення штрафу - три роки.

Дані про стягувача: Державна судова адміністрація України, адреса місцезнаходження: 01021, м. Київ, вул. Липська, 18/5, код за .

Дані про боржника: Фермерське господарство «ОЛЕНА», місцезнаходження: 26300, Кіровоградська область, м. Гайворон, вул. Шкільна, буд. 1, .

Копію ухвали для виконання скерувати до Гайворонського відділу державної виконавчої служби у Голованівському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) та відповідачу для відома.

Роз`яснити, що особа, на яку накладено штраф, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї заходів процесуального примусу відповідно до ч. 6 ст. 148 ЦПК України.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку виконання процесуальних обов`язків.

Роз`яснити, що суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків. Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом.

Ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом.

Ухвала може бути пред`явлена до виконання протягом 3 (трьох) місяців з дня набрання нею законної сили.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в частині застосування заходів процесуального примусу до Кропивницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Михайло ВЕНГРИН