У Х В А Л А

22 вересня 2025 року

м. Київ

справа № 212/11805/14-ц

провадження № 61-10501ск25

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Ситнік О. М., Фаловської І. М.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Калугін Дмитро Олегович, на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 08 липня 2025 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2014 року Публічне акціонерне товариство комерційного банку «ПриватБанк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04 березня 2015 року позов Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором у розмірі 34 589, 69 грн.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, ОСОБА_1 , особа яка не брала участі у справі, подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 08 липня 2025 року закрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04 березня 2015 року.

12 серпня 2025 року представник ОСОБА_1 - адвокат Калугін Д. О. засобами поштового зв`язку направив до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 08 липня 2025 року.

У касаційній скарзі просить суд касаційної інстанції скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу до апеляційного суду для продовження розгляду.

Крім цього, представник заявника просить поновити строк на касаційне оскарження ухвали апеляційного суду та вказує, що повний текст ухвали апеляційного суду заявник отримав 12 липня 2025 року, однак докази на підтвердження вказаного не збереглись. Крім цього, представник заявника долучає супровідний лист апеляційного суду від 10 липня 2025 року про направлення ухвали від 08 липня 2025 року. Також, представник заявника вказує, що у ОСОБА_1 наявний електронний кабінет в підсистемі «Електронний Суд».

Ухвалою Верховного Суду від 18 серпня 2025 року касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Калугіна Д. О. залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме для надання інших доказів поважності причин пропуску строку оскарження ухвали Дніпровського апеляційного суду від 08 липня 2025 року.

Заявника попереджено, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо зазначення підстав поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення або якщо наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження будуть визнані судом неповажними, - у відкритті касаційного провадження буде відмовлено, а у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо форми та змісту касаційної скарги, - касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернена заявнику.

На виконання вимог вказаної ухвали представник заявника подав заяву про усунення недоліків, в якій вказує, що повний текст оскаржуваної ухвали доставлено в кабінет Електронного суду 09 липня 2025 року об 21: 36 год, а тому враховуючи частину шосту статті 272 ЦПК України оскаржуване рішення вважається врученим 10 липня 2025 року та останнім днем подання касаційної скарги є 11 серпня 2025 року. Крім цього, пропуск строку на касаційне оскарження ухвали пов`язаний з тим, що у період з 01 серпня по 11 серпня 2025 року представник відповідача - адвокат Калугін Д. О. перебував у відпустці в місті Херсон для вирішення організаційних питань функціонування попереднього робочого місця, пов`язаних з наслідками обстрілів.

Наведені причини пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення, Верховний Суд вважає неповажними з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу (частина третя статті 390 ЦПК України).

Частиною першою статті 127 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Підстави пропуску строку на касаційне оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання касаційної скарги.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин належать обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк.

Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Із матеріалів касаційного провадження вбачається, що оскаржувана ухвала суду апеляційної інстанції прийнята 08 липня 2025 року, повний текст складено в той же день. Надіслано судом до Єдиного державного реєстру судових рішень 09 липня 2025 року, зареєстровано - 10 липня 2025 року та забезпечено надання загального доступу 11 липня 2025 року. Останній день строку на касаційне оскарження припадав на 07 серпня 2025 року, а представник заявника звернувся до суду із касаційною скаргою 12 серпня 2025 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.

Як вбачається з матеріалів касаційного провадження та оскаржуваної ухвали апеляційного суду, апеляційну скаргу від імені ОСОБА_1 подавав адвокат Калугін Д. О.

Верховний Суд зазначає, що з 18 жовтня 2023 року набув чинності Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким змінено редакцію, зокрема, частини шостої статті 14 ЦПК України, а саме наявність у адвоката електронного кабінету є обов`язковою умовою.

Як вбачається з картки руху документу в підсистемі «Електронний Суд», Дніпровський апеляційний суд направив до електронного суду ухвалу від 08 липня 2025 року, яка доставлена 09 липня 2025 року об 21: 36 год, а тому у Верховного Суду є всі підстави вважати, що строк оскарження вказаної ухвали розпочався 10 липня 2025 року та закінчився 08 серпня 2025 року. Разом з тим, представник заявника звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою 12 серпня 2025 року, тобто не в строк, передбачений статтею 390 ЦПК України, (протягом тридцяти днів з дня отримання копії повного тексту судового рішення).

Крім цього, посилання представника заявника на те, що він з 01 серпня по 11 серпня 2025 року перебував у відпустці в місті Херсон для вирішення організаційних питань функціонування попереднього робочого місця, пов`язаних з наслідками обстрілів, жодними доказами не підтверджено.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом і формою відповідатиме усім вимогам процесуального закону.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс Є. А. проти Іспанії»).

У рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається, вказувати підстави.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими, може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності. У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип «res judicata».

При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Представник заявника не надав інших доказів наявності об`єктивних обставин, що унеможливили або значно утруднили можливість своєчасного звернення до суду касаційної інстанції саме з 10 липня 2025 року (наступний день (робочий день) після отримання повного тексту ухвали) до 08 серпня 2025 року (30 день з дня вручення повного тексту судового рішення).

Причин пропуску строку для звернення з касаційною скаргою в цей проміжок часу - не наведено.

Крім цього, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25 вересня 2024 року у справі № 490/9587/18 вказала, що особа із великим ступенем зацікавленості повинна проявляти інтерес про хід розгляду судом ініційованої нею справи або відповідного судового провадження. У разі відсутності обставин непереборної сили ігнорування заявником протягом тривалого періоду часу провадження, відкритого за її скаргою, свідчить про недобросовісну поведінку та порушення основоположних засад цивільного процесу.

За таких обставин касаційний суд доходить висновку про неповажність наведених представником заявника підстав для поновлення строку касаційного оскарження судового рішення.

ЄСПЛ зауважив, що норми, які регулюють строки подання скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення у справі «Перетяка та Шереметьев проти України»).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» ЄСПЛ роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави - учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання свої обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку на касаційне оскарження. Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинна вчиняти всі можливі та залежні від нього дії, використовувати в повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Згідно із пунктом 4 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, визнані судом неповажними.

Оцінивши наведені представником заявника у заяві про поновлення строку на касаційне оскарження обставини, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для поновлення строку на касаційне оскарження, оскільки причини пропуску представником заявника цього строку є неповажними, та відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Калугін Д. О., на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 08 липня 2025 року.

Керуючись статтями 185, 390, 393, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Визнати наведені в клопотанні ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Калугін Дмитро Олегович, підстави пропуску строку на касаційне оскарженняухвали Дніпровського апеляційного суду від 08 липня 2025 року неповажними.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Калугін Дмитро Олегович, на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 08 липня 2025 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко

О. М. Ситнік

І. М. Фаловська