УХВАЛА

про повернення позовної заяви

10 жовтня 2025 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) поданої та підписаної ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ) про розірвання шлюбу, -

встановив:

01 жовтня 2025 року діючи в інтересах позивача ОСОБА_2 підписала і через систему «Електронний суд» подала до суду позовну заяву про розірвання шлюбу, у якому просила розірвати шлюб укладений між позивачем та відповідачем, зареєстрований 17.02.2017 року Киселівською сільською радою Білозерського району Херсонської області, актовий запис №1, після розірвання шлюбу просить позивачу залишити прізвище « ОСОБА_4 ».

Відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції матеріали позовної заяви з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.10.2025 року передана судді Булах Є.М. 03.10.2025 року.

Згідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання(перебування) такої фізичної особи.

За інформацією отриманою судом 09.10.2025 року з Департаменту з питань громадянства, паспортизації та реєстрації Державної міграційної служби України, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передано судді 10.10.2025 року, відповідач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

Рішенням ВРП від 30.05.2023 року № 566/0/15-23 змінено підсудність з 1 червня 2023 року територіальну підсудність судових справ:

Білозерського районного суду Херсонської області, Цюрупинського районного суду Херсонської області, Генічеського районного суду Херсонської області, Голопристанського районного суду Херсонської області, Новотроїцького районного суду Херсонської області Херсонському міському суду Херсонської області;

Датою початку процесуальної діяльності Херсонського апеляційного суду, Херсонського міського суду Херсонської області, Великоолександрівського, Нововоронцовського районних судів Херсонської області визначити 12 червня 2023 року.

Враховуючи Рішення ВРП про зміну підсудності розгляду справ та приписи ч. 1 ст. 27 ЦПК України дана справа підсудна Херсонському міському суду Херсонської області.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі суддею встановлено, що позовна заява підлягає поверненню з наступних підстав.

Статтею 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до ч. 5 ст. 43 ЦПК України документи ( в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Частиною 6 статті 43 ЦПК України передбачено, що процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем(модулів).

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи(його представника). Якщо такі документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи(його представника)(частина 10 ст. 43 ЦПК України).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 затверджене Положення про порядок функціонування окремих підсистем(модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи(далі Положення № 1845/0/15-21), яке визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем(модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи(далі-ЄСІТС), зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування «Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем(модулів).

Пунктом 8 Положення №1845/0/15-21 передбачено, що підсистема «Електронний кабінет»(Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) підсистема ЄСІТС, захищає веб сервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем(модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

Доступ користувачів до підсистем (модулів) ЄСІТС, окрім Електронного кабінету, також може забезпечуватися за допомогою сервісу обміну даними між відповідними підсистемами(модулями) ЄСІТС та іншими інформаційними системами.

За приписами пункту 24 Положення №1845/0/15/21 підсистема «Електронний суд»(Електронний суд) підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Згідно з пунктом 5.4 Положення №1845/0/15-21 електронний документ документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронний даних, який містить обов`язкові реквізити документа, правовий статус якого засвідчено кваліфікованим електронним підписом автора.

Відповідно до пункту 23 частини першої статті 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа.

Процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом(пункт 16 Положення №1845/0/15-21).

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом(підписами) його підписувача(підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми «ЄСІТС(п.26 Положення №1845/0/15-21).

Пунктом 27 Положення №1845/0/15-21 визначено, що до створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли(зображення, відео файли тощо). Відповідні додані файли(додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Відповідно до частини другої статті 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис чи печатка вважається таким, що пройшов перевірку та отримав підтвердження, якщо: перевірку кваліфікованого електронного підпису чи печатки проведено засобом кваліфікованого електронного підпису чи печатки; перевіркою встановлено, що відповідно до вимог цього Закону на момент створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки був чинним кваліфікований сертифікат електронного підпису чи печатки підписувача чи створювача електронної печатки; за допомогою кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки здійснено ідентифікацію підписувача чи створювача електронної печатки; під час перевірки за допомогою кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки отримано підтвердження того, що особистий ключ, який належить підписувачу чи створювачу електронної печатки, зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису чи печатки; під час перевірки підтверджено цілісність електронних даних в електронній формі, з якими пов`язаний цей кваліфікований електронний підпис чи печатка.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

За приписами ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до положень ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю; ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність»; дорученням органу(установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу».

Частиною сьомою ст. 62 ЦПК України передбачено, що у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаціно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем(модулів).

У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема, складати заяви, скарги, клопотання, інші правові документи та подавати їх у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги.

Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката.

Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Повноваження адвоката як адвоката або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Єдині для всіх адвокатів України, адвокатських об`єднань/адвокатських бюро правила виготовлення, оформлення, зберігання, обліку ордерів, встановлено положенням про ордер на надання правничої (правової) допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України №41 від 12.04.2019 року.

Пунктом 2 Положення №41 передбачено, що ордер на надання правової допомоги письмовий документ; що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншим законами України.

Згідно з пунктом 4 Положення №41 ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Імперативними приписами пункту 12.10 пункту 12 Положення №41 визначено, що ордер повинен містити підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності(у графі «Адвокат»).

Відповідно до п. 11 Положення №41 ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

Частиною першою статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правничої допомоги, можуть бути: договір про надання правничої допомоги; довіреність; ордер; доручення органу(установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позовну заяву до Херсонського міського суду Херсонської області подано представником позивача адвокатом Сініло Т.В. через підсистему «Електронний суд», яка на підтвердження повноважень до матеріалів позовної заяви додала копію ордеру серії ВЕ №1170354 на надання правової допомоги Дружиненко Людмилі Петрівні на підставі невизначеного документу за №204 від 30.09.2025 року у «Херсонському міському суді Херсонської області; Херсонському апеляційному суді» адвокатом Сініло Тетяною Валеріївною; дата видачі ордеру 30.09.2025 року.

Зі змісту наданого адвокатом ордеру вбачається, що він не містить власноручного підпису адвоката Сініло Т.В. у графі «Адвокат», що свідчить про відсутність у ньому обов`язкових реквізитів, визначених Положенням №41.

Суд зазначає, що поданий представником позивача ордер не є сформованими електронними ордерами через модуль у підсистемі «Електронний суд» у встановленій адміністратором формі, а є додатками до позовної заяви, а тому має містити обов`язкові реквізити, визначені Положенням №41.

Суд зауважує, що ордер, згенерований через «Особистий кабінет адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України має містити обов`язкові реквізити, визначені Положенням №41. У випадку автоматичного не заповнення при генерації деяких реквізитів, такі заповнюються адвокатом самостійно.

Накладення адвокатом електронного цифрового підпису на копію ордера не свідчить про дотримання вимог щодо його змісту в розумінні Положення №41, а лише засвідчує правовий статус електронної копії документа.

Суд бере до уваги, що поданий представником позивача ордер сформований в особистому кабінеті адвоката. Водночас, в особистому кабінеті генерується лише бланк ордера затвердженої типової форми, однак графа «Адвокат» заповнюється адвокатом самостійно шляхом накладення власноручного підпису.

Крім того, суд зауважує, що Сініло Т.В., як представник Дружиненко Л.П., звертається до Херсонського міського суду Херсонської області із позовною заявою не від адвокатського бюро або від адвокатського об`єднання, а індивідуально, а тому вимоги п. 10 Положення №41 у редакції рішення Ради адвокатів України від 29.04.2022 року №45 не застосовуються у цьому випадку.

Подібні висновки неодноразово викладені Верховним Судом у складі Касаційного цивільного суду, зокрема, в ухвалах: від 20.03.2023 року у справі №216/7778/21(провадження № 61-3428ск23), від 15.04.2024 року у справі №471/151/23(провадження №61-4918ск24); від 05.06.2024 року у справі №739/242/24(провадження №61-7881ск24); від 29.11.2024 року у справі № 473/5224/23(провадження № 61-8984св24)

Таким чином, установивши, що в ордері відсутній такий обов`язковий реквізит, як підпис адвоката, та беручи до уваги наведені вище норми, доходжу до висновку, що надані представником позивача документи не можуть вважатися юридично значимими документами для цілей підтвердження повноважень адвоката на представництво інтересів позивача ОСОБА_1 при зверненні до суду із позовною заявою, відтак з підстав недотримання п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України повертаю її заявнику без розгляду.

Вважаю за необхідне роз`яснити позивачу/представнику, що відповідно до частини 7 статті 185 ЦПК України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст.185, 260, 353 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) поданої та підписаної ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ) про розірвання шлюбу - повернути, особі яка її подала.

Копію позовної заяви залишити в суді (ч. 6 ст. 185 ЦПК України).

Враховуючи, що до суду було спрямовано позовну заяву через підсистему «Електронний суд» підстави для повернення позовної заяви та матеріалів позову відсутні.

Роз`яснити позивачу (представнику позивача), що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду із позовом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Херсонського апеляційного суду в порядкуст.355 ЦПК України.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяЄ. М. Булах