Справа №549/432/25 Провадження №2/549/328/25
УХВАЛА

06 жовтня 2025 року селище Чорнухи

Суддя Чорнухинського районного суду Полтавської області Крєпкий С.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Чорнухинської селищної ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання протиправним та скасування рішення, визнання права власності на житловий будинок у порядку спадкування,

установив:

30 вересня 2025 року позивач звернулася до Чорнухинського районного суду Полтавської області з позовом в якому прохає:

-поновити строк звернення до суду;

-визнати протиправним та скасувати рішення Кізлівської сільської ради, прийняте у 2007 році, про визнання права власності на житловий будинок за ОСОБА_3 , розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;

-зобов`язати Чорнухинську селищну раду забезпечити виключення записів про право власності ОСОБА_3 на зазначений житловий будинок з відповідних реєстрів (книг погосподарського обліку), що ведуться у Центрі надання адміністративних послуг (ЦНАП) Чорнухинської селищної ради;

-визнати за позивачем право власності на одну другу частину оціненого нерухомого майна житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого по АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 ..

Вимоги обгрунтовані тим, що рішення Кізлівської сільської ради про визнання права власності на житловий будинок за ОСОБА_3 є незаконним і порушує її спадкові права.

Вирішуючи питання про наявність передбачених законом підстав для залишення поданої позовної заяви без руху суд дійшов такого.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання.

Згідно з п.п.2,3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

В порушення зазначених приписів позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету та інших учасників справи.

Крім того до позовної заяви позивачем додано докази сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн.

При цьому у позовній заяві зазначено, що позовні вимоги мають немайновий характер.

Разом з тим згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

У позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості (п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України).

Відповідно до роз`яснень, які містяться в п.16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК України тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п`ятою статті 216 ЦК України).

Таким чином відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону №3674-VI.

Вимога про визнання за позивачем права власності на одну другу частину нерухомого майна є вимогою майнового характеру, а тому відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» при зверненні до суду з позовом позивач повинна була сплатити судовий збір вимогу немайнового характеру (визнання протиправним та скасування рішення ради про визнання права власності на житловий будинок) 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну вимогу немайнового характеру, за за одну вимогу майнового характеру (про визнання за позивачем права власності на одну другу частину нерухомого майна - житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами) у розмірі 1 відсотка ціни позову.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" (далі Закон №3674-VI), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктами 1, 2 пункту 1 ч.2 ст.4 Закону №3674-VI передбачено, що судовий збір справляється за подання позовної заяви як майнового, так і немайнового характеру.

Ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на час подання позову 30.09.2025 становить 1211,20 грн (0,4х3028 грн=1211,20 грн).

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону №3674-VІ за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З огляду на викладене позивачу необхідно надати суду інформацію про ціну позову в частині вимоги майнового характеру, самостійно визначити розмір судового збору в цій частині, підтвердивши його належними доказами (зокрема, експертний висновок, звіт оцінювача), та в разі необхідності, з урахуванням сплаченого судового збору в розмірі 1211,20 грн як немайнову вимогу, доплатити судовий збір у відповідному розмірі (1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості майна, визнати право власності на яке прохає позивач).

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

При цьому позивач не позбавлена змоги заявити клопотання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати з підстав, передбачених Законом України «Про судовий збір».

Крім того, за приписами ч.ч.2, 5 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

В порушення зазначених вимог додані до заяви копії документів (довідка №130 від 18.03.2025, довідка №259 від 10.06.2025, свідоцтво про смерть ОСОБА_5 , інформація з реєстру речових прав, особові рахунки №988, 719, 678, довідка №032-02/1009 від 11.07.2025, постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, копії судових рішень) засвідчені не позивачем, а іншою особою і без зазначення дати такого засвідчення.

Інші копії поданих документів засвідчені позивачем, але без зазначення дати такого засвідчення.

Одночасно необхідно зазначити, що відповідно до ч.ч.1,2 ст.60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до п.2 ч.4 ст.274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Матеріали даної позовної заяви не містять доказів того, що ОСОБА_6 , яким засвідчені копії деяких документів, є адвокатом або законним представником позивача.

Вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі.

У зв`язку з цим позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.187 ЦПК України, суд,

ухвалив:

1.Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Чорнухинської селищної ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання протиправним та скасування рішення, визнання права власності на житловий будинок у порядку спадкування.

2. Надати строк для виконання вимог ухвали протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

3.Роз`яснити ОСОБА_1 , що інакше позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя С.І.Крєпкий