Справа № 953/8027/25
н/п 2/953/3368/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" жовтня 2025 р. м. Харків

Київський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого судді - Юрлагіної Т.В.,

за участю секретаря Бірукової Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

ВСТАНОВИВ:

4 серпня 2025 року до Київського районного суду м. Харкова через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій просить розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем, зареєстрований 07 грудня 2019 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у місті Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 1042, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.08.2025 визначено головуючого суддю Юрлагіну Т.В.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 06 серпня 2025 року вказану позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків.

07 серпня 2025 року через систему «Електронний суд» надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 06 серпня 2025 року прийнято до провадження вказану справу, розгляд якої постановлено здійснювати в порядку спрощенко позовного провадження та призначено судове засідання.

Представником позивача - адвокатом Соболь Ю.П. 19 вересня 2025 року подано клопотання в порядку ст. 49 ЦПК України зміну предмету позову, за змістом якої просить :

відкрити провадження у справі;

задовольнити позовну заяву про розірвання шлюбу;

заходів щодо примирення подружжя не вживати;

розірвати шлюб між ОСОБА_1 ( ОСОБА_3 ), ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження с. Хомівка, Сватівський район, Луганська обл. і.н. НОМЕР_2 ), місце проживання в Україні АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер - не відомий), місце проживання в Україні: АДРЕСА_2 , який зареєстровано Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у місті Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області про що в книзі реєстрації актів про одруження 07.12.2019 зроблено запис за № 1042;

стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер - не відомий), місце проживання в Україні: АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 ( ОСОБА_3 ), ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження с. Хомівка, Сватівський район, Луганська обл. і.н. НОМЕР_2 ), місце проживання в Україні АДРЕСА_3 аліменти на утримання дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 в розмірі 1/4 від сукупного доходу щомісячно, з 1 серпня 2025 року до досягнення ними повноліття, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Представник позивача у судове засідання не з`явилась, про час, день та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку. Через систему «Електронний суд» направила заяву про розгляд справи без її участі та участі позивача, просить позовні вимоги про розірвання шлюбу та стягнення аліментів задовольнити повністю, не заперечує проти винесення заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку про час та місце судового засідання, на підтвердження чого в матеріалах справи наявна поштова кореспонденція, яка була повернута оператором поштового зв`язку у зв`язку з «закінченням терміну зберігання». Заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у його відсутність до суду не надходило. Відповідачем не надано суду відзиву на позов.

Дослідивши заяву про збільшення позовних вимог та матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до пункту 2 частини другої, частини третьої статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Згідно з пунктами 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до частин першої-третьої статті 279 ЦПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться . Якщо длярозгляду справиу порядкуспрощеного позовногопровадження відповіднодо цьогоКодексу судовезасідання непроводиться,процесуальні дії,строк вчиненняяких відповіднодо цьогоКодексу обмеженийпершим судовимзасіданням усправі,можуть вчинятисяпротягом тридцятиднів здня відкриттяпровадження усправі. Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

Системний аналіз положень статей 49, 289 ЦПК України дає підстави стверджувати, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, то збільшити або зменшити позовні вимоги позивач може до початку першого судового засідання, а змінити предмет або підстави позову шляхом подання відповідної заяви не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі, оскільки підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

З огляду на норми цивільного процесуального закону, які регулюють процесуальні дії позивача, який має розпоряджатися своїми процесуальними правами у встановлені законом строки, заяву про збільшення розміру позовних вимог позивач повинен був подати до початку першого судового засідання у справі, яке відбулося 02 жовтня 2025 року, оскільки справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін і розгляд справи по суті розпочався з відкриття першого судового засідання.

Таким чином, заява про збільшення позовних вимог була подана з дотриманням строку, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 49 ЦПК України.

Крім того, суд звертає увагу, що частиною першою статті 175ЦПК України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору. Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 09.07.2020 у справі № 922/404/19.

Верховним Судом у вказаній постанові також зазначено, що під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 у справі №925/186/19.

Під збільшенням чи зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти зміну кількісних показників, в яких виражається позовна вимога (збільшення чи зменшення ціни позову, збільшення чи зменшення кількості товару тощо). Тобто, збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір заявлених вимог. Разом з тим, збільшенням розміру позовних вимог є збільшення позову за тією ж вимогою, яку було заявлено у позовній заяві, тому збільшення розміру позовних вимог не може бути пов`язано з пред`явленням додаткових чи нових позовних вимог, про які не йшлося в позовній заяві.

Вказаний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 19 грудня 2019 року у справі № 925/185/19.

Зі змісту позовної заяви слідує, що позивач первісно звернувся з позовом про розірвання шлюбу.

Як вбачається із заяви про збільшення позовних вимог, позивач просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер - не відомий), місце проживання в Україні: АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 ( ОСОБА_3 ), ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження с. Хомівка, Сватівський район, Луганська обл. і.н. НОМЕР_2 ), місце проживання в Україні АДРЕСА_3 аліменти на утримання дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 в розмірі 1/4 від сукупного доходу щомісячно, з 1 серпня 2025 року до досягнення ними повноліття, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Аналізуючи позовні вимоги, зазначені в позовній заяві, та вимоги, викладені у заяві про збільшення позовних вимог, суд приходить до висновку, що збільшення (зменшення) позовних вимог про розірвання шлюбу не можливо.

Також, важливим є той факт, що у справах про розірвання шлюбу та стягнення аліментів різні фактичні обставини які входять до кола обставин, з якими сторона пов`язує своє порушене право та законний інтерес.

Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як:

подання іншого (ще одного) позову;

збільшення або зменшення розміру позовних вимог;

об`єднання позовних вимог;

зміну предмета або підстав позову.

На цьому наголосив Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи №405/3360/17.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Отже, виходячи зі змісту позовних вимог, викладених у позовній заяві та позовних вимог, викладених у заяві про їх збільшення, суд розцінює останню як заяву про висунення додаткових (нових) вимог про які не було зазначено при пред`явленні позову.

Отже, заява про збільшення позовних вимог, як з`ясовано судом, спрямована на виникнення нової матеріально-правової вимоги позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 22.07.2021 у справі №910/18389/20.

З урахуванням викладеного, необхідно відмовити у прийнятті заяви позивача ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Соболь Юлія Павлівна до ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог та повернути її представнику позивача.

Керуючись статтями 43, 49, 126, 258, 259 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті заяви позивача ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Соболь Юлія Павлівна до ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог та повернути її представнику позивача.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ: Т.В. Юрлагіна