Провадження №2/359/1658/2025
Справа №359/861/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2025 року суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Семенюта О.Ю., розглянувши питання про виправлення описки у рішенні Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 17 вересня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення стягнення аліментів на утримання дитини та матері дитини-інваліда, звільнення від сплати заборгованості за вказаними аліментами, а також відкликання виконавчих документів,

встановив:

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 17 вересня 2025 року було частково задоволено позов, пред`явлений ОСОБА_1 : припинено стягнення зі ОСОБА_1 на користь відповідача аліментів на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , призначених рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 22 серпня 2011 року по справі №2-2070/2011; звільнено позивача від сплати заборгованості за аліментами на утримання ОСОБА_3 , призначеними вказаним рішенням суду; припинено стягнення зі ОСОБА_1 на користь відповідача аліментів на її утримання, як матері дитини-інваліда ОСОБА_3 , призначених рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 28 лютого 2017 року по справі №359/8413/16-ц, звільнено позивача від сплати заборгованості за аліментами на утримання ОСОБА_2 як матері дитини-інваліда ОСОБА_3 , призначеними вказаним рішенням суду, у задоволенні вимог про відкликання виконавчих документів відмовлено.

Відповідно до ч.1 ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно з ч.2 ст.269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.19 постанови №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Зі змісту резолютивної частини скороченого рішення Бориспільського міськрайонного суду від 17 вересня 2025 року вбачається, що з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 були стягнуті витрати на оплату судового збору в розмірі 4844 гривень 80 копійок. Однак з копії посвідчення серії НОМЕР_1 (а.с.92) вбачається, що відповідач є законним представником дитини з інвалідністю ОСОБА_3 . На підставі п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» ОСОБА_2 звільнена від сплати судового збору. В такому випадку витрати на оплату судового збору підлягають відшкодуванню за рахунок держави, а не відповідача. Ці обставини свідчать про те, що в скороченому рішення допущена описка, що впливає на порядок виконання судового рішення. Виправлення допущеної описки не призведе до зміни змісту рішення суду.

З огляду на це висновує про те, що належить виправити описку, допущену скороченому рішенні Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 17 вересня 2025 року, та зазначити в резолютивній частині судового рішення про стягнення з держави на користь ОСОБА_1 витрат на оплату судового збору в розмірі 4844 гривень 80 копійок.

Керуючись п.1 ч.1 ст.258, ч.1 та ч.2 ст.269 ЦПК України, суддя

постановив:

Виправити описку, допущену в скороченому рішенні Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 17 вересня 2025 року, виклавши сьомий абзац резолютивної частини в такій редакції:

«Стягнути з держави на користь ОСОБА_1 витрати на оплату судового збору в розмірі 4844 гривень 80 копійок».

Ухвала набирає законної сили невідкладно після її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.Ю. Семенюта