Провадження № 2-зз/761/62/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Пономаренко Н.В

за участю секретаря: Яцишина А.О.

представника відповідача (заявника): ОСОБА_1

представника позивача: ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Ніцу Ігоря Георгійовича про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про витребування майна із чужого незаконного володіння, -

в с т а н о в и в :

У вересні 2025 року до суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Ніцу Ігоря Георгійовича про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про витребування майна із чужого незаконного володіння, відповідно до якої заявник просив суд: скасувати заходи забезпечення позову прийняті відповідно до ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 01.08.2025 у справі №761/33664/25, а саме: скасувати арешт на нерухоме майно.

Заявник звернувся до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, в якій просить суд скасувати заходи забезпечення позову прийняті відповідно до ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 01.08.2025 у справі №761/33664/25, а саме: скасувати арешт на нерухоме майно.

Клопотання обґрунтовано тим, що законним представником нерухомого майна є ОСОБА_2 , який укладав з ТОВ «Реалто-Прогрес» Договори купівлі-продажу майна від 30.06.2025 №103,104,105, які посвідчені приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Чернищеви Є.В., на підставі. яких ОСОБА_2 ними і володіє.

Разом з тим, вказує, що суд виніс ухвалу про забезпечення позову до подачі позовної заяви за заявою адвоката діючого в інтересах позивача ОСОБА_3 передбачено, без надання обставина належної правової оцінки.. Судом було розглянуто заяву про накладення арешту, яке ґрунтувалось лише на особистій думці заявника, який не мав права на звернення до суду, оскільки останній ніколи не був авансиком вищезазначеного майна, а тому і не може звертатись до суду з позовом про витребування з володіння майна власником якого ніколи не був.

Також у заяв зазначено перелік порушень та обставин, які на переконання представника відповідача - адвоката Ніцу І.Г. необхідно було врахувати при вирішення питання щодо забезпечення позову та винесенням ухвали суду від 01.08.2025 у справі №761/33664/25, а тому вважає, що необхідно скасувати накладені заходи забезпечення позову.

Представником відповідача вказано, що були порушенні принципи забезпечення позову, які полягають в тому, що вид та підстави для забезпечення позову не є спів мірними із заявленими позивачем вимогами, які він не мав права заявляти.

Представник позивача в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання про скасування заходів забезпечення позову, оскільки стороною відповідача не наведено жодних підстав для скасування заходів забезпечення позову. На разі існують всі об`єктивні підстави вважати, що внаслідок розгляду цієї справи та виявлення сильної доказової бази позивача, відповідач може здійснити спробу продажу квартири АДРЕСА_1 іншим людям, чим подальшому ускладнить або зробить неможливим виконання рішення суду та створить проблем третім особам.

Представник відповідача (заявника) в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

В провадженні Шевченківського районного суду перебуває на розгляді цивільна справа №761/33664/25 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , про витребування майна із чужого незаконного володіння, яка ухвалою суду від 21.08.2025 прийнята судом, призначена до розгляду в загальному провадженні, призначено у справі підготовче судове засідання на 27 жовтня 2025 року о 12 год. 30 хв.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01 серпня 2025 року Заяву представника заявника ОСОБА_3 адвоката Лаврентьєва Дмитра Олеговича про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно - задовольнити повністю. У порядку забезпечення позову накласти арешт на нерухоме майно:

- машиномісце № 223, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 та належить на праві приватної власності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ;

- квартиру АДРЕСА_3 та належить на праві приватної власності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ;

- квартиру АДРЕСА_4 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 та належить на праві приватної власності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Питання скасування заходів забезпечення позову врегульоване ст.158 ЦПК України.

В свою чергу, відповідно до положень ч.ч. 1, 9 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначено, що під забезпеченням позову потрібно розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Натомість, подане клопотання про скасування заходів забезпечення позову не містить обґрунтованих підстав та доказів, які б підтверджували необхідність їх скасування. Подане клопотання обґрунтоване саме незгодою відповідача із застосування заходів забезпечення позову застосованих відповідно до ухвали суду від 01.08.2025 та викладено обставини, які не враховано судом при постановлені зазначеної ухвали.

Згідно з ч.ч. 7, 8 ст. 158 ЦПК України, у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом девяноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування. Суд вправі скасувати вид забезпечення позову по будь-якій справі, яка знаходиться в його провадженні, коли відпаде потреба в ньому або в забезпеченні позову взагалі. Скасування заходів забезпечення позову слід відрізняти від скасування ухвали про забезпечення позову. Різниця полягає в тому, що заходи забезпечення позову скасовуються судом, який їх застосував, якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів. При цьому правомірність застосування таких заходів судом відповідач, як правило, не заперечує.

У постанові Верховного Суду від 11.12.2024 по справі № 760/18839/23 зазначено висновок, що враховуючи, що розгляд справи не завершений, судове рішення по суті не прийнято, а отже й потреба у забезпеченні позову не відпала, підстави для скасування заходів забезпечення позову, про що зазначено у частині дев`ятій статті 158 ЦПК України, оскільки розгляд справи не завершений

Враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, беручи до уваги те, що представником відповідача не наведено обґрунтованих підстав, які б свідчили про те, що потреба у застосуванні заходів забезпечення позову відпала, а наведені в клопотанні представником відповідача підстави для скасування - такими не являються, а також враховуючи ту обставину, що розгляд справи по суті заявлених вимог не відбувся, триває призначено перше підготовче судове засідання, - тому вимоги про скасування заходів забезпечення позову є передчасними та не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 158, 259, 260 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

в задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Ніцу Ігоря Георгійовича про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про витребування майна із чужого незаконного володіння, - відмовити повністю.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст.261 ЦПК України.

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: