Провадження №2/367/2255/2025
УХВАЛА

Іменем України

29 вересня 2025 року м.Ірпінь

Ірпінський міський суд Київської області, в складі:

головуючого судді Мерзлого Л.В.,

за участю секретаря Глушка М.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні у загальному позовному провадженні в залі суду в м.Ірпінь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шурхно Андрій Анатолійович, до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про поділ майна подружжя та визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває вищевказана цивільна справа.

Ухвалою суду від 17.12.2024 року провадження по справі відкрито у загальному позовному провадженні та призначено підготовче засідання.

29.07.2025 року представник позивача адвокат Шурхно А.А. подав до суду заяву про зміну предмету позову, відповідно до якої з урахуванням зміненого предмету позову позивач просить суд встановити факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , у період з літа 2016 року по 08 червня 2021 року.

Визнати спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 грошові кошти, які зберігалися:

-на рахунку IBAN НОМЕР_1 , відкритому в АТ КБ «Приватбанк» за період з 01.01.2018 року по 20.06.2024 року на загальну суму 4415785,42 гривень.

-на рахунку НОМЕР_2 (IBAN НОМЕР_3 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» за період з 18.04.2019 року по 30.11.2022 року на загальну суму 3588449,39 гривень.

В порядку поділу стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1/2 частину даних грошових коштів, на загальну суму 4002117 гривень 40 коп..

Визнати спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 наступне майно:

-комплект кухонних меблів вартістю 270000,00 грн.

-мийка FRANKE вартістю 9017 грн

-витяжка ELICA HIDDEN вартістю 14399 грн

-змішувач Fabiano вартістю 7676 грн

-стільниця, стінові панелі, підвіконня вартістю 2420 євро, що складає еквівалент 108319,2 грн.

- комплект корпусних меблів в коридор, спальню та кабінет, загальною вартістю 271860,00 грн..

- ліжко Мілана вартістю 31305 грн

- робот-пилосос миючий Rowenta RR8587WH вартістю 19999 грн

- мікрохвильову піч GORENIE MO 17 T1S вартістю 2598 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію 1/2 вартості вказаних меблів та побутової техніки, яка складає 351934, гривень.

Стягнути з ОСОБА_3 та ОСОБА_2 в солідарному порядку на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію 1/2 вартості ремонтних робіт та будівельних матеріалів, використаних та виконаних під час капітального ремонту двокімнатної квартири, належної ОСОБА_3 , розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка складає 112066,3 гривень.

В підготовче засідання учасники не з`явились. 29.09.2025 року адвокати Шурхно А.А. та Чудовська І.В. подали до суду заяви про розгляд справи за відсутності представників сторін, проти прийняття заяви про зміну предмету позову не заперечували.

У зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України.

Суд, розглянувши заяву представника позивача, дійшов наступного.

Відповідно до ч.1, 3 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

За правилами ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Статтею 43 ЦПК України визначено права та обов`язки учасників справи. Зокрема, учасники справи мають право: подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (п.3 ч.1 ст.43 ЦПК України). Учасники справи зобов`язані, зокрема й виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (п.6 ч.2 ст.43 ЦПК України).

Сторони користуються рівними процесуальними правами (ч.1 ст.49 ЦПК України). Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження (п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України). До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви (ч.3 ст.49 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 18 травня 2022 року у справі № 570/5639/16-ц (провадження № 61-19440св21) зазначено, що "зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин. Колегія суддів Верховного Суду не погоджується із висновками судів першої та апеляційної інстанцій щодо повернення заяви про зміну предмета позову і вважає, що позивач має право на уточнення позовних вимог, враховуючи приписи статей 13, 175, 197 ЦПК України, якими передбачено виключне право позивача на визначення предмета та підстав спору, а також способу захисту порушеного права та інтересу. У цьому випадку суди не врахували вимоги статті 189 ЦПК України, за якими одним із завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті".

З огляду на викладене позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів - предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні у ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 18 травня 2022 року у справі №570/5639/16-ц (провадження №61-19440св21) зазначено, що "зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин. Колегія суддів Верховного Суду не погоджується із висновками судів першої та апеляційної інстанцій щодо повернення заяви про зміну предмета позову і вважає, що позивач має право на уточнення позовних вимог, враховуючи приписи статей 13, 175, 197 ЦПК України, якими передбачено виключне право позивача на визначення предмета та підстав спору, а також способу захисту порушеного права та інтересу. У цьому випадку суди не врахували вимоги статті 189 ЦПК України, за якими одним із завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті".

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема, у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/обраних способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Дослідивши уточнену позовну заяву та заяву про зміну підстав позову, суд вважає, що наведені правила позивачем було дотримано, позивач не змінювала підстав позову, подала таку заяву у встановлений законом строк, тому суд вважає, що позивачем фактично подано заяву про зміну предмета позову, яка приймається судом до розгляду.

Керуючись ст.43, 49, 198, п.1 ч.2 ст.223, 247 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача адвоката Шурхна А.А. про зміну предмету позову,- задовольнити.

Прийняти до розгляду заяву представника позивача адвоката Шурхна А.А. про зміну предмету позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шурхно Андрій Анатолійович, до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про поділ майна подружжя та визнання права власності.

Підготовче засідання по справі відкласти до 10.11.2025 року на 15:00 годину.

Відповідач має право подати відзив з урахуванням зміненого предмету позову та відповідні докази в строк п`ятнадцять днів з дня отримання даної ухвали. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя: Л.В. Мерзлий