Номер провадження: 22-ц/813/7566/25
Головуючий у першій інстанції Домусчі Л. В.
Доповідач Громік Р. Д.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

29.09.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі головуючого судді Громіка Р.Д., розглянувши питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 07 серпня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Валсер Комфорт», третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Златоград» про визнання недійсним договору, скасування держаної реєстрації права власності, витребування майна, зобов`язання не перешкоджати у користуванні нерухомим майном та визнання права власності,

встановив:

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 07 серпня 2025 року у задоволені позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ТОВ «Валсер Комфорт», третя особа ТОВ «Златоград» про визнання недійсним договору, скасування держаної реєстрації права власності, витребування майна, зобов`язання не перешкоджати у користуванні нерухомим майном та визнання права власності відмовити.

Не погодившись з вищезазначеним судовим рішенням, 16 вересня 2025 року адвокат Верхола І.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 , в електронній формі подав апеляційну скаргу безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Перевіривши матеріали справи, приходжу висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Так, по-перше, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються: довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

На підтвердження повноважень адвоката Верхоли І.О. представляти інтереси ОСОБА_1 до апеляційної скарги додано ордер на надання правничої (правової) допомоги, сформований адвокатом у підсистемі «Електронний суд» 02 вересня 2025 року.

В даному ордері зазначено, що він виданий на підставі ордеру №ВН/1559614 від 02 вересня 2025 року, виданого на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги №263 від 02 вересня 2025 року у судах.

Так, відповідно до ч. 7 ст. 62 ЦПК України у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи (абзац перший пункту 24 Положення).

Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою https://wiki.court.gov.ua (абзац другий пункту 24 Положення).

Відповідно до підпункту 11.8 Інструкції користувача підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС, затвердженої наказом Державного підприємства «Центр судових сервісів» від 29 грудня 2023 року №230-ОД (далі - Інструкція), користувачі, які підтвердили свої повноваження адвоката (розділ 8 цієї Інструкції), мають можливість видати ордер на конкретну справу для отримання доступу до документів у справі та загальний ордер (без вказання номера справи), який спрощує та прискорює процес подачі заяв до суду.

Для створення ордера потрібно виконати такі дії: перейти до пункту меню «довіреності»; натиснути кнопку «створити ордер»; для надання ордера на конкретну справу на прикладі створення ордера для фізичної особи - заповнити обов`язкові поля; якщо номера договору немає, зазначити у відповідному полі «без номера»; встановити відмітку «справа»; у разі відсутності РНОКПП/ЄДРПОУ зазначеної фізичної/юридичної особи у базі даних суду або у випадку його некоректного внесення, користувач не може створити ордер. Цей функціонал перевіряє наявність учасника в зазначеній справі та коректність внесеного РНОКПП/ЄДРПОУ (підпункт 11.9 Інструкції).

При подачі заяви на першому кроці з`явиться новий пункт «Електронний ордер». Потрібно встановити позначку та обрати у переліку необхідний ордер. На кроці «Заявник» всі дані стосовно заявника автоматично заповнюються інформацією, яка була попередньо зазначена в ордері (підпункт 11.12 Інструкції).

Обраний на початку формування заяви ордер буде автоматично завантажено до додатків сформованої заяви (підпункт 11.13 Інструкції).

Електронні довіреності та ордери надаються та оформлюються засобами підсистеми «Електронний суд» відповідно до вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» та їх юридична сила не може бути заперечена виключно через те, що вони мають електронну форму (підпункт 11.14 Інструкції).

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (пункт 26 Положення).

Системний аналіз наведених правових норм та технічних правил дає підстави для висновку, що адвокат на підставі електронного ордера, сформованого у підсистемі «Електронний суд», має право звертатися від імені та в інтересах довіреної особи (учасника справи) із відповідними заявами та клопотаннями.

Водночас, вирішуючи питання обсягу наданих повноважень адвокатові як представнику учасника справи, потрібно враховувати, що електронний ордер у підсистемі «Електронний суд» формується на підставі паперового ордера, а отже, має відповідати йому щодо обсягу повноважень адвоката на представництво інтересів довіреної особи (учасника справи) у межах відповідної судової справи.

Так, обов`язковим полем, яке заповнюється адвокатом під час створення електронного ордера через підсистему «Електронний суд», є зазначення ордера, на підставі якого видається електронний ордер.

Тож об`єм повноважень представника, у тому числі орган, у якому надається правова допомога, визначаються безпосередньо у паперовому ордері, та електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», має відповідати такому складеному паперовому ордеру.

Зазначення у електронному ордері, сформованому через підсистему «Електронний суд», що він виданий на підставі іншого ордера, переконливо доводить, що такий електронний ордер не є самодостатньою підставою для виникнення у адвоката повноважень на представництво інтересів особи, якій надається правова допомога. Первісно повноваження у певних обсязі та межах виникають у представника на підставі паперового ордера, якому безумовно має відповідати й електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», на підставі якого адвокат може представляти інтереси учасника справи у підсистемі «Електронний суд».

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 08 червня 2023 року у справі №466/566/22 (провадження №К/990/25689/22) та в ухвалі Верховного Суду від 22 травня 2023 року у справі №713/2857/21 (провадження № 61-12392св22).

Проте скаржником до апеляційної скарги не надано первісний ордер, на підставі якого сформовано ордер в електронному кабінеті, а тому неможливо встановити обсяг та межі повноважень представника.

Враховуючи вищевикладене, скаржнику необхідно надати ордер №ВН/1559614 від 02 вересня 2025 року з метою підтвердження обсягу та меж повноважень представника.

По-друге, відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються: документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з апеляційною скаргою скаржником подано клопотання, в якому останній звільнити від сплати судового збору, з тих підстав, що ОСОБА_1 зареєстрований як фізична особа - підприємець і займається рієлтерською діяльністю, будь-яких інших доходів не одержує. Відповідно до довідки ГУДПС в Одеській області у ОСОБА_1 відсутній прибуток за минулий 2024 календарний рік. Це пов`язано з військовою агресією рф проти України та відсутності будь-якого попиту на ринку нерухомості.

На підтвердження вказаних обставин скаржником до апеляційної скарги додано:

- відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 06 вересня 2025 року, відповідно до яких за період з січня 2024 року по липень 2025 року інформація щодо джерел/сум виплачених доходів та утриманих податків в Державному реєстрі осіб-платників податків щодо скаржника відсутня.

Так, дійсно відповідно до п.п. 1-3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011р. №3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ч. 3 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» при визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Насамперед варто зауважити, що Законом України «Про судовий збір» визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

З аналізу ж статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням.

Так, обставини, зазначені у клопотанні, не є безумовною підставою для звільнення сплати судового збору, оскільки скрутний майновий стан скаржника, що перешкоджає йому виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором, не підтверджується достатніми доказами.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору.

З огляду на зазначене, скаржнику необхідно надати інші докази на підтвердження майнового стану, серед яких можуть бути довідки про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Так, при подачі позовної заяви у 2020 році заявлено:

- 6 немайнових позовних вимог, відповідно судовий збір, що підлягав сплаті у суді першої інстанції становив 5044,8 грн (2102х0,4х6);

- 2 майнові позовні вимоги щодо витребування у ТОВ «Валсер Комфорт» на користь ОСОБА_1 квартири АДРЕСА_1 , яка складається з загальної площі 64.2 кв.м. з них житлової площа 28.7 кв.м. та щодо витребування у ТОВ «Валсер Комфорт» на користь ОСОБА_1 квартири АДРЕСА_2 , яка складається з загальної площі 70.9 кв.м. з них житлова площа 31.5 кв.м.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно з інвестиційним договором №16/04И від 16 квітня 2004 року індивідуальними об`єктами інвестування є квартира (жилий блок) на останньому поверсі третьої житлової секції, загальною площею 168 м.кв, з виходом вікон зі сторони Деволнаського спуску, офісне приміщення загальною площею 138 м.кв. в першій секції від віл. Жуковського та одне машино-місце підземного паркінгу (т.1 а.с.21-23).

З додаткової угоди до договору інвестиції №16/04И від 16 квітня 2004 року вбачається, що сума договору інвестування на момент його укладання становить 124 000 дол. США, що еквівалентно 659680 грн. Крім того інвестована сума за 1 м.кв. площі житлового та офісного приміщення складає 380 дол. США, (380х168=63840 дол. США) (т.1 а.с.24).

Курс долара США на момент укладення договору становить 5,3289 за 1 дол. США.

Тобто враховуючи загальну площу квартир та вартість одного 1 м.кв. площі житлового приміщення:

1)вартість квартири АДРЕСА_1 становить 130003,8444 (64,2х380х5,3289);

2)вартість квартири №14/1 становить 143571,2238 грн (70,9х380х5,3289).

Тому судовий збір, що підлягав сплаті в суді першої інстанції за подання позовної заяви в частині майнових вимог, становив 2735,75 (130003,8444х1%+143571,2238х1%).

Крім того, 25 лютого 2025 року протокольною ухвалою Приморського районного суду м. Одеси була прийнята уточнена позовна заява, відповідно до якої заявлено ще двій майнові позовні вимоги.

Згідно з абз. 2 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою. У разі зменшення розміру позовних вимог питання щодо повернення суми судового збору вирішується відповідно до статті 7 цього Закону.

Відповідно судовий збір, що підлягав сплаті за уточнення позовної заяви становив 2735,75 (130003,8444х1%+143571,2238х1%).

Таким чином, загальна сума, яка підлягала сплаті за подання позовної заяви у 2020 році з урахуванням уточнення позовних вимог у 2025 році становила 10516,3 грн (5044,8+2735,75+2735,75).

Згідно з ч. 1, пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI, розмір судового збору, який підлягає оплаті при подачі фізичною особою або фізичною особою підприємцем апеляційної скарги на рішення суду, складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 8 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

А відтак належна сума судового збору за подання апеляційної скарги становить 12619,56 грн (10516,3х150%х0,8).

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях

Отримувач коштів ГУК в Од.обл./Хаджибейський. р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача UA0015757

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Одеський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з частиною 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, а саме апеляційна скарга залишається без руху, з наданням скаржнику строку для усунення недоліків.

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху, скаржнику пропонується усунути наведені недоліки, в строк, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення скаржнику копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, а саме:

- подати документ, що посвідчує повноваження представника, яким подана апеляційна скарга;

- подати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або зазначити інші підстави та надати докази на їх підтвердження щодо звільнення від сплати судового збору.

Керуючись ст. 357 ЦПК України, апеляційний суд,

ухвалив:

У задоволені клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 07 серпня 2025 року залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення зазначених недоліків, але не більше 10-ти днів з дня вручення скаржнику копії ухвали суду.

У наслідок невиконання цієї ухвали суду у зазначений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Одеського апеляційного суду Р.Д. Громік