Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/4151/25
Провадження № 2/279/1891/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2025 року м.Коростень

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі головуючого судді ІвашкевичО. Г., із секретарем судового засідання Маковською Д.О., розглянувши у порядку загального позовного провадження позовну заяву ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Барановський Ігор Іванович, до Територіальної громади в особі Коростенської міської ради про визнання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за законом,

ВСТАНОВИВ:

09.07.2025 року до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області із позовною заявою про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за законом, в інтересах позивача ОСОБА_1 , до Територіальної громади в особі Коростенської міської ради, звернувся адвокат Барановський Ігор Іванович.

В обґрунтування позову зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка є матір`ю позивача ОСОБА_1 . Окрім позивача ОСОБА_1 , у спадкодавця ОСОБА_2 немає інших спадкоємців, спадкові справи на будь-яких осіб не заводилися. Згідно договору дарування частини жилого будинку 02 червня 1999 року (далі - Договір дарування) місцем відкриття спадщини є адреса знаходження 1/2 частини жилого будинку по АДРЕСА_1 . Позивач лише 04 липня 2025 року звернулася до Приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Можарівської Н. В. щодо видачі свідоцтва про право на спадщину. У свою чергу, нотаріус згідно зі ст. 4 ЗУ «Про нотаріат» роз`яснила позивачу право звернення до суду за встановленням додаткового строку на прийняття спадщини.

Як на поважні причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини зазначено, що позивачу ОСОБА_1 не було відомо про наявність правовстановлюючого документа на спадкову частину будинку за Договором дарування, який було знайдено позивачем серед особистих речей померлої матері лише 03 липня 2025 року. Позивач ОСОБА_1 проживає в іншому, не сусідньому районі Житомирської області, має свою сім`ю та клопоти, а тому після похорон матері ОСОБА_2 за місцем її колишнього проживання майже не навідувалася.

З огляду на зазначені обставини звернулася до суду для визначення їй додаткового строку тривалістю один місяць з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ухвали Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 11.07.2025 року розгляд справи постановлено проводити в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання на 11:00 годину 11.08.2025 року.

Представник позивача 11.08.2025 року подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності та позивача, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просив витребувати для огляду від приватного нотаріуса Коростенського РНО Житомирської області Можарівської Н.В. спадкову справу по заяві ОСОБА_1 , справу призначити до судового розгляду.

Відповідно до ухвали Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 11.08.2025 року витребувано копію спадкової справи від приватного нотаріуса до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 10:00 годин 01.10.2025 року.

Представник відповідача 22.07.2025 подав до суду заяву в якій просить розгляд справи проводити без його участі, у прийнятті рішення покладається на розсуд суду.

Представник позивача 01.10.2025 подав до суду заяву про розгляд справи без його участі та його довірительки ОСОБА_1 , позовні вимоги просив задовольнити.

Сторони у судове засідання не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надали.

У силу ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази та проаналізувавши їх з точки зору належності, допустимості, достовірності та достатності, суд дійшов висновку про наступне.

Згідно зі ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Спірні правовідносини регулюються 6 книгою "Спадкове право" Цивільного кодексу України.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Коростень Житомирської області у віці 67 років померла ОСОБА_2 , про що у свідоцтві про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Коростенським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально- Західного міжрегіонального управління Міністрества юстиції (м.Хмельницький) 29.09.2020 року, зроблено актовий запис № 978.

Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить, зокрема, 1/2 житлового будинку по АДРЕСА_1 , належний померлій на підставі договору дарування частини житлового будинку від 02.06.1999 року.

З довідки відділу реєстрації місця проживання виконавчого комітету Коростенської міської ради № 1605/9 від 26.06.2025 року, наявної в матеріалах спадкової справи, вбачається, що гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , була зареєстрована по АДРЕСА_2 . Згідно відомостей, що містяться у Реєстрі територіальної громади з померлою на день смерті за вищевказаною адресою зареєстрованих осіб не значиться.

Позивач відноситься до першої черги спадкування за законом, що підтверджується доданими до позовної заяви документами, а саме свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 10.11.1973 року та свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 .

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, відповідно до якого заяви про прийняття спадщини подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі.

Заява про прийняття спадщини підлягає реєстрації у Книзі обліку і реєстрації спадкових справ у день надходження. У разі надходження такого документа поштою він підлягає також реєстрації у Журналі реєстрації вхідних документів. Своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу.

Зазначене свідчить про те, що заява про прийняття спадщини має бути виконана (написана) спадкоємцем особисто, однак подана може бути безпосередньо спадкоємцем до нотаріуса або направлена йому засобами поштового зв`язку, при цьому справжність підпису спадкоємця може бути посвідчена нотаріально або не посвідчена нотаріально. Відсутня і заборона того, що така заява не може бути доставлена до нотаріуса представником спадкоємця, оскільки заборона стосується лише написання такої заяви представником від імені спадкоємця.

Саме за заявою представника гр. ОСОБА_3 , яка діяла в інтересах ОСОБА_1 04.07.2025 року була подана нотаріусу заява про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Згідно зі ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Таку позицію послідовно дотримується у своїй практиці Верховний Суд, зокрема у справі № 172/888/18 у постанові від 30.07.2020 року.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк прийняття спадщини; 2) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 3) ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі№ 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22.

У цій справі шестимісячний строк подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 сплив 28.03.2021 року, а позивач через свого представника звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини лише 04.07.2025 року .

Поважність причин пропуску позивачем строку подання заяви про прийняття спадщини обґрунтовується тим, що їй не було відомо про наявність правовстановлюючого документа на спадкову частину будинку за Договором дарування, який було знайдено позивачем серед особистих речей померлої матері лише 03 липня 2025 року. Також позивач вказала, що проживає в іншому, не сусідньому районі Житомирської області, має свою сім`ю та клопоти, а тому після похорон матері ОСОБА_2 за місцем її колишнього проживання майже не навідувалася, що перешкоджало їй звернутися до нотаріуса. Інших причин позивачем не зазначено.

Суд, дослідивши зміст позовної заяви та долучені до нього докази дійшов висновку, що позивачем не наведено жодної обставини, яка була об`єктивною та непереборною перешкодою, та з якою закон пов`язує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, тобто не встановлено наявність істотних труднощів для своєчасного прийняття спадщини.

Згідно ст.12, 81 ЦПК України сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог.

Наведені у позовній заяві обставини не відносяться до таких, що дають підстави для застосування ч.3 ст.1272 ЦК України.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Тобто необізнаність особи про наявність спадкового майна про саме по собі не вважається поважною причиною для надання додаткового строку для прийняття спадщини. Суд може надати додатковий строк лише у випадку, якщо особа довела наявність об`єктивних, непереборних, істотних перешкод для подання заяви про прийняття спадщини.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 20.09.2023 року у справі № 638/16540/20 та постанові Верховного Суду у складі Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 квітня 2024 року у справі № 161/17389/23.

Разом з тим, у цій справі позивач не заперечує, що їй було відомо про наявність спадкового майна, однак посилається на те, що вона не знала про існування правовстановлюючого документа на право власності на житло, що, на переконання суду, не є обставиною, яка б перешкоджала позивачу у встановлений законом строк подати заяву про прийняття спадщини, а в наступному реалізувати право на оформлення права власності у порядку спадкування навіть за відсутності або втраті документів на підтвердження належності спадкодавцю на праві власності нерухомого майна, в якому вона проживала.

Отже, позивачем не наведено непереборних обставин, чи істотних труднощів, які перешкоджали б їй як самостійно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за місцем її відкриття, так і надіслати заяву про прийняття спадщини поштою на адресу нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини відповідно до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5.

Враховуючи вищевикладене, у задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Судові витрати у справі, відповідно до ст.141 ЦПК України, покласти на позивача.

Керуючись ст. 4, 12, 19, 247, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Коростенської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його винесення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони та учасники:

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , паспорт

Відповідач: Територіальна громада в особі Коростенської міської ради, місце проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_5 , паспорт .

Суддя: Оксана ІВАШКЕВИЧ