Справа № 645/1873/24
Провадження № 2-о/645/10/25
У Х В А Л А

іменем України

24 вересня 2025 року м. Харків

Немишлянський районний суд м.Харкова у складі: головуючого судді Шарка О.П., секретаря судових засідань Мухіна В.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Харківська міська рада, про встановлення факту, що має юридичне значення,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою, в якій просить суд встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_2 після смерті бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , заінтересована особа Харківська міська рада.

Від представника заінтересованої особи Харківської міської ради надійшло пояснення на позовну заяву, в яких просить суд залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 про встановлення факту прийняття спадщини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 після смерті бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 без розгляду. Виходячи з вищезазначеної заяви ОСОБА_1 просить суд встановити факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 прийняв спадщину після смерті бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . В якості обґрунтування та підтвердження зазначеного факту заявник посилається на постійне проживання онука разом з бабусею та мамою за адресою: АДРЕСА_1 , оплату комунальних послуг, ремонт квартири, допомогу бабусі та матері з хатніми справами, а також на показання свідка. Вважають, що наведені заявником докази не обґрунтовують заяву та не підтверджують факт прийняття спадщини ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_3 у зв`язку з наступним. Згідно з постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Черняк Н.В. від 27.10.2023 № 1925/02-31/П ОСОБА_1 відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на підставі того, що родинних зв`язків між спадкодавцем - ОСОБА_3 та ОСОБА_1 не встановлено. Крім того, ані з постанови державного нотаріуса, ані з доданих до заяви ОСОБА_1 документів не вбачається, що ОСОБА_2 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Також заявником не надано жодного обґрунтованого підтвердження спільного проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, придбання майна в інтересах сім`ї, наявності між сторонами взаємних прав та обов`язків, інших доказів які вказують на наявність встановлених між сторонами відносин притаманних сім`ї. Cудове рішення за результатами розгляду цієї справи суттєво впливає на майнові права територіальної громади м. Харкова на відповідну частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належать на праві власності ОСОБА_3 , оскільки внаслідок відсутності дійсних спадкоємців за заповітом та законом після смерті спадкодавця у органу місцевого самоврядування виникає обов`язок щодо звернення до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою та її передачі у комунальну власність.

У судовому засіданні представник заявника підтримала заяву у повному обсязі, надала суду пояснення аналогічні викладеним у заяві, просила відмовити у задоволенні клопотання заінтересованої особи про залишення заяви без розгляду.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представника заявника, суд вважає, що клопотання представника заінтересованої особи є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, оскільки згідно ст.315 ч.4 ЦПК України та ст.294 ч.6 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи в порядку окремого провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, заінтересованою особою були подані пояснення у справі, з яких вбачається, що ключовою ознакою окремого провадження є безспірність, однак, вони заперечують проти задоволення заяви.

Відповідно до ст. 293 ЦПК України, окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Окреме провадження це одностороннє провадження, в якому відсутній спір про право.

Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану. При цьому, в порядку окремого провадження може вирішуватися питання про юридичний факт або стан, але не спір про право цивільне.

Так, у порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності такого юридичного факту або стану, і факт або стан, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення, і мати безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

Згідно ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Аналогічна норма закріплена у ч. 4 ст. 315 ЦПК України, згідно якої суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Так, у порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту, і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення, і мати безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

Вказаний висновок сформовано у постанова ВС від 23 вересня 2020 року по справі № 758/7094/19, яку суд в силу вимог ч. 4 ст. 263 ЦПК України застосовує при розгляді даної справи.

З вище наведеного вбачається, що встановлення факту, що має юридичне значення в окремому провадженні можливе при умові, що факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають безпосередньо залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичної особи без повторного звернення до суду на підставі цього рішення та встановлення такого факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Суд зазначає, що заява про встановлення факту, що має юридичне значення, може розглядатися за правилами окремого провадження у разі відсутності спору, водночас у справі представник заінтересованої особи - Харківської міської ради заперечує проти задоволення заяви

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 01 травня 2024 року у справі № 758/3298/23 (провадження № 61-1305 св 24).

Отже із заявлених заявницею вимог виник спір про право і дані вимоги не підлягають судовому розгляду в окремому провадженні, відповідно, такий спір належить вирішувати у порядку позовного провадження, а тому суд вважає, що заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Харківська міська рада, про встановлення факту, що має юридичне значення, слід залишити без розгляду, роз`яснивши заявниці, що вона вправі звернутися до суду із позовом у порядку позовного провадження.

Керуючись ст.ст.212, 257, 259, 260, 294, 315 ЦПК України, суд-

Ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Харківська міська рада, про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику її право вирішити спір шляхом подачі позовної заяви на загальних підставах.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Повний текст ухвали виготовлено 26 вересня 2025 року.

Суддя: