Дата документу 29.09.2025
Справа № 334/2239/24
Провадження № 2/334/121/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без розгляду

29 вересня 2025 року Дніпровський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Козлової Н.Ю., за участю секретаря Александрової А.С.

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності на нерухоме майно

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Запоріжжя перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності на нерухоме майно.

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Запоріжжя від 21.03.2024 року позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Копії ухвали суду про відкриття провадження у справі направлено учасникам справи.

Скориставшись своїм правом, представник відповідача ОСОБА_2 надіслав суду відзив на позовну заяву, у якому просив суд ухвалити рішення на розсуд суду з урахуванням наданих письмових доказів.

13.05.2024 року ОСОБА_3 звернулася до суду з заявою про залучення її у якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача.

Ухвалою суду від 25 липня 2024 року суд залучив до участі у цивільній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_3 .

Підготовчі судові засідання, призначені на 25.06.2024, 22.07.2024, 02.10.2024, 25.11.2024, 28.01.2025, 11.03.2025, 26.06.2025 року неодноразово відкладалися з причин неявки у судові засідання представників позивача та відповідача.

Відповідно до пункту 10 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Отже, обізнансть представників позивача та відповідача про день та час розгляду справи, а також з врахуванням тривалості провадження у даній справі ( з 19.03.2024 року) надав підстави суду закрити підготовче судове засідання 23.07.2025 року з призначенням справи до судового розгляду.

Представник третьої особи Андрюшечкіної Н.М. у судовому засіданні заявила клопотання про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду у зв`язку із систематичною неявкою представника позивача та представника відповідача у судові засідання.

Заслухавши доводи представника третьої особи та вивчивши матеріали справи, суд вважає що наявні достатні підстави для залишення заяви без розгляду.

Згідно із статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте, слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Згідно зістаттею 128 ЦПК Українисуд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: 1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; 2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Частинами першою, другою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ятастатті 223 ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини першоїстатті 257 ЦПК Українисуд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22.09.2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

Також відповідно до висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 24.04.2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18) та від 28.10.2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження №61-9020св21) суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Крім цього, у постанові від 06.06.2024 року в справі №756/7038/15-ц Верховний Суд наголосив, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права чи інтересу, згідно з принципами відповідного виду судочинства має бути активним учасником судового провадження безпосередньо чи опосередковано (через представника). Правила статті 223 ЦПК України спрямовані на те, щоб унеможливити свавільне обмеження права особи на судовий розгляд її справи. Зокрема вони встановлюють наслідки, які можуть настати для особи, яка не дотримує правил судового провадження. Так, частина п`ята статті 223 ЦПК України дає суду можливість повернути позовну заяву без розгляду, тобто застосувати до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідну форму відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Також позивач має демонструвати інтерес у розгляді справи. Тому зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Оскільки завдання цивільного судочинства згідно з частиною другою статті 2 ЦПК України превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, позивач має зазнати залишення позовної заяви без розгляду як процесуального наслідку повторного неприбуття у судове засідання та невчинення дій щодо підтримання позову.

Судом встановлено, що сторони по справі (позивач та відповідача) їх представники послідовно не з`явилялися у судові засідання 25.06.2024, 22.07.2024, 02.10.2024, 25.11.2024, 28.01.2025, 11.03.2025, 26.06.2025, 23.07.2025, 29.09.2025 року, хоча належним чином повідомлялася про час та місце розгляду справи.

Суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.01.2023 року у справі №9901/278/21, ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Тому невиконання такого обов`язку, закономірно, є підставою для залишення позову без розгляду. Відповідний процесуальний наслідок передбачено у ст.ст.223, 257 ЦПК України. Так, у разі: повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ятастатті 223 ЦПК України); належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першоїстатті 257 ЦПК України).

Зважаючи на вищевикладене та з огляду на те, що процесуальна поведінка позивача та відповідача у справі має ознаки зловживання процесуальними правами, що проявляється у систематичних неявках їх представників у судові засідання без наведення та обгрунтованості причин неприбуття протягом тривалого часу, що, у свою чергу, унеможливлює подальший розгляд справи, суд доходить переконання про наявність достатніх підстав для залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності на нерухоме майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 223, 257, 294, 315 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності на нерухоме майно - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України, відповідно до яких особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Запорізького апеляційного суду.

Суддя: Козлова Н. Ю.