Провадження № 2/643/6207/25
УХВАЛА

29.09.2025 м. Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Семенова Я.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , поданої в особі представника адвоката Шевченко Дар`ї Станіславівни, до ОСОБА_2 про поділ майна, набутого за час спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на транспортний засіб та грошові кошти, припинення права спільної часткової власності на нерухоме майно та стягнення компенсації вартості частки нерухомого майна, -

у с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 в особі представника адвоката Шевченко Д.С. звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить суд:

1)здійснити розподіл майна ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , набутого за час спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з грудня 2018 року по лютий 2025 року;

2)визнати автомобіль марки DODGE, модель JOURNEY, номер шасі НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 сірого кольору, загальний легковий універсал 2017 року випуску, спільним майном ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;

3)визнати за ОСОБА_1 , право власності на частку автомобіля марки DODGE, модель JOURNEY, номер шасі НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , сірого кольору, загальний легковий універсал 2017 року випуску, та стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 237 900,00 грн, що становить грошову компенсацію частки автомобіля марки DODGE, модель JOURNEY, номер шасі НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 сірого кольору, загальний легковий універсал 2017 року випуску;

4)визнати спільним майном ОСОБА_1 та ОСОБА_2 грошові кошти у розмірі 5 000 фунтів стерлінгів, що станом на 21.08.2025 становить 278 785,50 грн, за офіційним курсом НБУ (1 фунт 55,7571 грн на 21.08.2025);

5)стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 2 500 фунтів стерлінгів, що станом на 21.08.2025 становить 139 392,75 грн (НБУ 1 фунт = 55,7571 грн на 21.08.2025);

6)припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 ;

7)визнати квартиру, що розташована за адресою АДРЕСА_1 , особистою приватною власністю ОСОБА_1 з обов`язковою виплатою на користь ОСОБА_2 грошової компенсації вартості квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ;

8)стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 412 900 грн. грошової компенсації вартості частини квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , за рахунок коштів, унесених ОСОБА_1 на депозитний рахунок суду, згідно з квитанцією №1.272100469.1 від 21.08.2025.

У пред`явленому позові позивачем зроблено заяву про проведення зарахування зустрічних однорідних зобов`язань щодо поділу спільного майна ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Суд, вивчивши матеріали позовної заяви, установив таке.

Як убачається з матеріалів позовної заяви, позивач просить провести поділ майна, набутого за час спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, а саме, просить:

1) визнати автомобіль марки DODGE, модель JOURNEY, номер шасі НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 сірого кольору, загальний легковий універсал 2017 року випуску спільним майном ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , визнати за ОСОБА_1 , право власності на частку вказаного автомобіля та стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 237 900,00 грн, що становить грошову компенсацію частки вказаного транспортного засобу;

2) визнати спільним майном ОСОБА_1 та ОСОБА_2 грошові кошти у розмірі 5 000 фунтів стерлінгів, що станом на 21.08.2025 становить 278 785,50 грн, за офіційним курсом НБУ (1 фунт 55,7571 грн на 21.08.2025) та стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 2 500 фунтів стерлінгів, що станом на 21.08.2025 становить 139 392,75 грн (НБУ 1 фунт = 55,7571 грн на 21.08.2025).

Крім того, у пред`явленому позові позивач посилається, що на підставі Договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Горільчаник І.М., реєстровий номер 808, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спільну часткову власність було придбано квартиру АДРЕСА_2 , частка ОСОБА_3 становить 2/3 часток у праві власності вказаного об`єкту нерухомого майна, частка ОСОБА_2 1/3 частка.

Як убачається з п.12 вказаного вище Договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 від 09.09.2019, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Горільчаник І.М., «покупці ОСОБА_1 та ОСОБА_2 стверджують, що на момент набуття вищевказаних часток квартири у зареєстрованому шлюбі кожен з них не перебуває й особи, з якою проживає однією сім`єю та спільне господарство кожен з них не має. Частку квартири кожен з них набуває в особисту власність за власні кошти, це підтверджується заявою, яка залишається у справах приватного нотаріуса ХМНО Горільчаник І.М.».

Відтак, вказаний об`єкт нерухомого майна був придбаний сторонами на праві спільної часткової власності на підставі укладеного ними договору купівлі-продажу та не є об`єктом поділу, як майно, набуте за час спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року, прийнятій по справі №922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України.

За правилами ч. 1 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Відтак, порушення правил об`єднання позовних вимог має місце у випадках, передбачених ч. 1 ст. 188 ЦПК України, якщо заявлені в одній позовній заяві вимоги (1) не пов`язані підставою виникнення або поданими доказами (не є однорідними); (2) не співвідносяться між собою як основна та похідна.

Інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Нормою процесуального права закріплене право позивача об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права. Отже, позивач наділений правом об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, тобто кілька способів захисту порушеного права.

Підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких ґрунтуються ці вимоги.

Чинним законодавством передбачено можливість об`єднання позовних вимог, якщо обставини, на яких вони ґрунтуються, підтверджуються тими самими доказами.

Касаційний господарський суд у постанові від 17 лютого 2022 року, прийнятій у справі №915/1429/21, зауважив на необхідності враховувати, що об`єднання позовних вимог може мати й негативні наслідки. Сумісний розгляд декількох вимог, навіть тісно пов`язаних і однорідних, розширює предмет доказування у справі, збільшує коло учасників процесу, ускладнює розгляд та вирішення справи. Об`єднання позовів є правом, а не обов`язком суду.

В ухвалі від 17 жовтня 2024 року у справі №910/6924/24 Верховний Суд вказав, що погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про порушення позивачем при поданні позову вимог щодо об`єднання позовних вимог, оскільки у даному випадку заявлені позовні вимоги є окремими спорами, які становлять самостійні предмети розгляду, кожен з яких має окреме коло доказів, а відтак, сумісний розгляд таких позовних вимог перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін та ускладнить вирішення спору.

Частина перша ст. 188 ЦПК України свідчить про те, що вимоги у цілому мають бути пов`язані поданими доказами, а не частково певними і щодо окремих фактів. У цілому коло доказів в обґрунтування вимог до відповідачів має бути спільним.

Касаційний господарський суд у постанові від 14 вересня 2021 року, прийнятій у справі №909/243/18, наголосив на відмінностях між поняттями «предмет спору» та «предмет позову». Зокрема, предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, а предметом спору є об`єкт спірних правовідносини, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Згідно з пунктом 15 постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» об`єднання позовних вимог не допускається, коли відсутня спільність предмета позову. Аналогічна позиція міститься у постановах Касаційного цивільного суду від 17 квітня 2024 року у справі №638/6988/23, від 06 грудня 2023 року у справі №757/35715/19-ц, від 04 жовтня 2023 року у справі №204/10419/22, від 20 липня 2022 року у справі №524/710/21, від 18 травня 2022 року у справі №759/10401/15-ц.

Як це убачається зі змісту пред`явленого ОСОБА_1 позову, він зазначає, що ним та відповідачем ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу було придбано у спільну часткову власність квартиру АДРЕСА_2 , належним та ефективним способом захисту права позивача, як співвласника вказаного об`єкту нерухомого майна, останній вважає пред`явлення позовної вимоги про припинення права власності відповідача на належну їй частку у праві власності на квартиру зі стягненням з позивача на користь відповідача компенсації вартості частки у майні (в порядку ст. 365 ЦК України). Отже, позивачем ОСОБА_1 у пред`явленому позові заявлено матеріально-правову вимогу (предмет позову) про припинення права власності на об`єкт нерухомого майна та сплату компенсації (ст. 365 ЦК України).

Натомість, інша частина позовних вимог ОСОБА_1 покликана на визнання спірного транспортного засобу та грошових коштів в розмірі 5 000,00 фунтів стерлінгів спільним майном позивача та відповідача, набутим за час спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, та проведення їх поділу (в порядку ст. 21, 74 СК України).

Ураховуючи викладене вище, суд доходить висновку, що позивачем в одному позові заявлено позовні вимоги з різними предметами (матеріально-правова вимога) та підставами позову (обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу), заявлено вимоги, які ґрунтуються на обставинах, які підтверджуються різними доказами, тобто не є однорідними та не співвідносяться між собою як основна та похідна.

Як зазначив Пленум Верховного Суду України в абз. 3, 4 п. 15 Постанови № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову. Роз`єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог може мати місце лише за умови, що їх сумісний розгляд ускладнює вирішення справи (зокрема, у зв`язку з необхідністю призначення складної експертизи за окремими вимогами, тривалого відрядження або тяжкого захворювання одного чи кількох з позивачів або відповідачів). У разі роз`єднання позовів підставою для провадження щодо вимог, виділених у самостійне провадження, є ухвала суду про роз`єднання позовів і копія пред`явленого позову.

Так, окрім наведеного вище, суд вважає за необхідне зауважити, що у пред`явленому позові позивач ОСОБА_1 наголошує на тому, що у даній справі в підготовчому засіданні ним в межах позовних вимог про припинення права спільної часткової власності на нерухоме майно та стягнення компенсації вартості частки у майні ним буде заявлено клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи стосовно об`єкту нерухомого майна, позаяк частка відповідача ОСОБА_2 у праві власності на квартиру АДРЕСА_2 є суттєво меншою у порівнянні з часткою повивача ОСОБА_1 , площа квартири та конфігурація кімнат не надають можливості виділу частки відповідачки в натурі. Наведене свідчить, що сумісний розгляд заявлених позивачем позовних вимог, у тому числі через призначення в межах частини позовних вимог судової будівельно-технічної експертизи, ускладнить вирішення справи.

Беручи до уваги наведене вище, наявні підстави стверджувати, що позовні вимоги ОСОБА_1 про припинення права власності на об`єкт нерухомого майна та стягнення компенсації вартості частки нерухомого майна мають предмет та підстави позову, відмінні від предмета та підстав позову іншої частини позовних вимог про поділ набутого за час спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу майна (транспортного засобу та грошових коштів), вказані позовні вимоги підтверджуються різними доказами, ґрунтуються на різних обставинах, не є однорідними та не співвідносяться між собою, як основна та похідна.

Таким чином, позивачем допущено порушення правил об`єднання позовних вимог.

Як це унормовано положеннями ч. 6 ст. 188 ЦПК України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства. Розгляд позовних вимог, виділених у самостійне провадження, здійснює суддя, який прийняв рішення про роз`єднання позовних вимог.

Про об`єднання справ в одне провадження, роз`єднання позовних вимог, про відмову в об`єднанні справ в одне провадження, роз`єднанні позовних вимог суд постановляє ухвалу (ч. 7 ст. 188 ЦПК України).

З огляду на наведене вище, дослідивши матеріали цивільної справи №643/15123/25, ураховуючи обставини справи, зміст позовних вимог, з метою ефективного виконання завдань цивільного судочинства, суд доходить висновку про необхідність роз`єднання позовних вимог про поділ майна, набутого за час спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на транспортний засіб та грошові кошти, припинення права спільної часткової власності на нерухоме майно та стягнення компенсації вартості частки нерухомого майна, виділивши вимогу про припинення права спільної часткової власності на нерухоме майно та стягнення компенсації вартості частки у майні в самостійне провадження.

Керуючись ст. 188, 259-261 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, набутого за час спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на транспортний засіб та грошові кошти, припинення права спільної часткової власності на нерухоме майно та стягнення компенсації вартості частки нерухомого майна, - роз`єднати.

Виділити у самостійне провадження позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права спільної часткової власності на нерухоме майно та стягнення компенсації вартості частки у майні.

Передати роз`єднані матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права спільної часткової власності на нерухоме майно та стягнення компенсації вартості частки у майні для здійснення реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду.

Копію ухвали направити позивачу у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: Я.Ю. Семенова