Справа № 354/345/18
Провадження № 2/354/11/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2025 року м. Яремче

Яремчанський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої судді Ковалюк О.М.,

за участю секретаря судового засідання Лук`янова О.С.

представника відповідачки за первісним позовом ОСОБА_1 - адвоката Герцева В.О.

представників відповідачки за первісним позовом ОСОБА_2 - адвокатів Верещака В.М. та Герцева В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Яремче клопотання адвоката Герцева В.О., який представляє інтереси ОСОБА_2 про закриття провадження за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та стягнення грошових коштів, та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання недійсним договору підряду з будівництва від 20.04.2007, укладеного між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ,-

в с т а н о в и в:

В провадженні Яремчанського міського суду Івано-Франківської області перебуває вищевказана цивільна справа.

Ухвалою судді Ковалюк О.М. від 08.04.2025 прийнято до свого провадження дану справу та вирішено розгляд справи розпочати спочатку та проводити за правилами загального позовного провадження.

07.07.2025 адвокат Герцев В.О., який діє в інтересах ОСОБА_2 , подав клопотання про закриття провадження за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 як співвідповідача.

Клопотання обґрунтовано тим, що, як на думку представника співвідповідачки, відсутній предмет спору з огляду на наступне.

Початкові позовні вимоги ОСОБА_3 стосувались визнання права власності та скасування права власності ОСОБА_7 на нерухоме та рухоме майно. Заявами від 25.05.2018, 25.06.2019 та 20.04.2023 позивачка ОСОБА_3 неодноразово змінювала предмет позову.

Ухвалою Яремчанського міського суду Івано-Франківської області від 24.02.2020 до участі у справі як співвідповідача залучено ОСОБА_2 з огляду на те, що позовні вимоги про визнання права власності згідно заяви від 25.06.2019 стосувались майна ОСОБА_7 , набутого ним шлюбі з ОСОБА_2 .

Заявою про зміну предмету позову від 20.04.2023 ОСОБА_3 відмовилась від вимог про визнання та скасування права власності на майно ОСОБА_7 при цьому будь-яких матеріально-правових вимог до ОСОБА_2 нею не заявлено. В мотивувальній частині первинного позову також відсутні посилання на обставини виникнення будь-яких правових відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Доказом цього може слугувати й те, що ім`я ОСОБА_2 жодного разу не зустрічається в позові ОСОБА_8 .

Вимога про стягнення валютних коштів з ОСОБА_9 також не стосується ОСОБА_2 , оскільки вона не є його процесуальним правонаступником, якою стала в порядку спадкування донька первісного відповідача ОСОБА_1 .

Вважає, що за відсутності правових вимог позивачки за первісним позовом до співвідповідачки ОСОБА_2 позовна заява в редакції від 20.04.2023 не відповідає ч. 3 ст. 175 ЦПК України, наслідком чого є закриття провадження в частині вимог до ОСОБА_2 .

В підготовче судове засідання ОСОБА_10 в черговий раз не з`явилась. Про день, час та місце слухання справи повідомлена належним чином. 29.09.2025 подала до суду клопотання про те, що тільки 27.09.2025 отримала відзив на позовну заяву, та оскільки вона не змогла знайти адвоката до цього часу і враховуючи, що для написання своїх заперечень їй потрібен час, просила відкласти засідання.

В підготовчому судовому засіданні адвокат Герцев В.О. підтримав подане ним клопотання з мотивів, викладених у ньому, просив його задовольнити. Вважає, що неявка позивачки без поважних причин, не є перешкодою для розгляду даного клопотання.

Представник ОСОБА_11 також вважає таке клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення.

Розглядаючи дане клопотання суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 4 ЦПУ України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом п.п.4, 5 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Згідно ч. 1-3 ст. 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті (ст. 189 Цивільного процесуального кодексу України).

Позивач, звертаючись до суду з позовом самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та правову підставу вимог, а також зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Верховний Суд під час розгляду справи № 909/243/18 акцентував увагу на відмінностях між поняттями «предмет спору» та «предмет позову». Зокрема, Верховний Суд зазначив, що

предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, а предметом спору є об`єкт спірних правовідносин, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Велика Палата Верховного Суду звертала увагу, що поняття «сторона у спорі» може не бути тотожним поняттю «сторона у процесі»: сторонами в процесі є такі її учасники, як позивач і відповідач; тоді як сторонами у спорі є належний позивач і той належний відповідач, до якого звернута чи має бути звернута відповідна матеріально-правова вимога позивача. Такі висновки сформульовані у постановах від 07.07.2020 у справі № 712/8916/17, від 09.02.2021 у справі №35/4741/17. Отже, належним відповідачем є особа, яка є суб`єктом матеріального правовідношення, тобто особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача (постанова Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2023 у справі № 910/15792/20).

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Відповідно до частини 1 статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. (частина 2 статті 51 ЦПК України).

Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. (частина 3 статті 51 ЦПК України).

Судом встановлено, що ухвалою Яремчанського міського суду Івано-Франківської області від 24.02.2020 до участі у справі як співвідповідача залучено ОСОБА_2 , оскільки право власності на спірне майно, щодо якого заявлено позов, було зареєстровано відповідачем ОСОБА_7 під час перебування у шлюбі з ОСОБА_2 .

Суд звертає увагу, що з 08.04.2025 розгляд даного позову перебуває на стадії підготовчого провадження, завданням якого зокрема є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Крім того, на час розгляду даного клопотання підготовче засідання не завершене, а у позивача до закінчення підготовчого засідання є право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Враховуючи те, що повноцінного підготовчого засідання, в якому б позивачі як за первісним позовом, так і за зустрічним позовом, а також відповідачі у справі висловили свою думку щодо предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, до цього часу не відбулось, то суд приходить висновку, що вимоги про закриття провадження щодо когось з учасників справи є передчасним.

Суд звертає увагу на те, що процесуальний закон наділяє правом заміни відповідача або залучення співвідповідача виключно позивача і відповідно до положень частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача (неналежного складу відповідачів) є самостійною підставою для відмови в позові (див., зокрема, постанову Верховного Суду від 18.10.2023 в справі № 300/808/19, постанову Верховного Суду від 07.12 2023 в справі №363/2300/20, постанову Верховного Суду від 13.12.2023 в справі № 753/8710/21).

Під час підготовчого провадження, позивачка 24.02.2020 подала клопотання за первісним позовом про залучення до участі цивільній справі № 354/345/18 співвідповідача, яке було судом задоволено ухвалою суду від 24.02.2020, з мотивів того, що право власності на спірне майно, щодо якого заявлено позов, було зареєстроване відповідачем ОСОБА_7 під час перебування у шлюбі з ОСОБА_2 .

З матеріалів справи вбачається, що під час розгляду справи, з клопотаннями про зміну суб`єктного складу відповідачів позивач за первісним позовом не зверталася.

Відтак у випадку задоволення клопотання представника співвідповідачки та закривши провадження до ОСОБА_2 , таким чином суд виключить її з числа відповідачів, всупереч норм цивільного процесуального кодексу України, які не містять положень, які надають право суду змінювати процесуальний статус відповідача у позові, пред`явленому до нього без відповідного клопотання позивача. Дане порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування рішення суду у відповідності до положень ч. 3 ст. 376 ЦПК України.

Окрім того, закриття провадження щодо співвідповідача від участі у справі без згоди на те позивача суперечить принципу диспозитивності.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт1 статті6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.06.2019 у справі № 13/51-04, провадження № 12-67гс19, прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання. Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема у випадку припинення існування предмета спору, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

У даній справі є чимало неврегульованих питань, відтак суд вважає, що відсутні підстави для закриття провадження у справі з-за відсутності предмета спору, оскільки на час підготовчого провадження предмет спору існує, зокрема, про це повідомила сторона позивача.

Отже, проаналізувавши фактичні обставини справи у сукупності із нормами процесуального законодавства України, якими врегульовано вказані правовідносини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання представника співвідповідача ОСОБА_2 , враховуючи й те, що встановлення факту будівництва та реконструкції ОСОБА_12 з її чоловіком об`єктів нерухомого майна на земельній ділянці ОСОБА_7 , правонаступником якого є ОСОБА_1 , враховуючи, що співвласником такого майна є ОСОБА_2 , безпосередньо впливатиме на її права та обов`язки та є тою особою, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача.

З огляду на вищевикладене, керуючись чинним процесуальним законом, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні поданого клопотання.

Керуючись статтями 51, 222, 258-261 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_2 адвоката Герцева В.О. про закриття провадження за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 у даній цивільній справі як співвідповідача- відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 02.10.2025.

Головуюча суддя: Оксана КОВАЛЮК