Справа № 204/2887/25
Провадження № 2-п/204/28/25
ЧЕЧЕЛІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2025 року суддя Чечелівського районного суду міста Дніпра Токар Н.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Чечелівського районного суду міста Дніпра від 06 серпня 2025 року у цивільній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

28 серпня 2025 року до суду через систему «Електронний суд» надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Чечелівського районного суду міста Дніпра від 06 серпня 2025 року у цивільній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Чечелівського районного суду міста Дніпра від 01 вересня 2025 року заява залишена без руху та надано строк для усунення недоліків.

12 вересня 2025 року заявник ОСОБА_1 надав на адресу суду заяву про перегляд заочного рішення та заяву про звільнення від сплати судового збору. В обґрунтування заявник вказує, що він наразі перебуває у складному матеріальному становищу, що не дозволяє сплатити судовий збір на підтвердження чого надав рішення мера міста Краків про визнання безробітним та про відмову у допомозі по безробіттю.

Окрім того, 25 вересня 2025 року через систему «Електронний суд» заявник ОСОБА_1 подав до суду додаткові пояснення у справі в яких просив вважати належним чином повідомленим позивача у справі, якому заявник направив копію заяви та додатки до неї через систему ЄСІТС. Також заявником разом із додатковими поясненнями повторно подано заяву про звільнення від сплати судового збору у зв`язку із його скрутним матеріальним становищем.

У зв`язку із перебуванням судді у щорічній відпустці, заява ОСОБА_1 передана судді 29.09.2025 року та цього ж дня розглянута.

Ознайомившись із заявою ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Отже, порядок відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення або звільнення від сплати судового збору встановлюється законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір».

Згідно зі статтею 8 Закону враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення або звільнення від сплати судового збору є врахування одночасно як майнового стану сторони, так і наявність однієї із умов визначеної цією статтею, перелік яких є вичерпним.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести підстави (умови) для застосування положень статті 8 Закону, а також подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З аналізу ж статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18, провадження № 11-336апп20).

Заявник не надав жодних доказів на підтвердження того, що його майновий стан на день звернення із заявою про звільнення від сплати судового збору перешкоджає сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку і розмірі.

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і в строки покладається на особу.

З клопотання вбачається, що заявник надав інформацію про те, що він є безробітнім та не має ніяких доходів, а тому не має можливості сплатити судовий збір, надавши рішення мера міста Краків про визнання безробітним та про відмову у допомозі по безробіттю.

Перевіривши наведені у заяві доводи, суд вважає останні необгрунтованими і такими, що не є достатніми підставами для звільнення від сплати судового збору.

Щодо документів, виданих іноземним елементом, а саме мером міста Кракова Республіки Польщі, суд зазначає наступе.

Згідно ст.13 ЗУ «Про міжнародне приватне право», документи, що видані уповноваженими органами іноземних держав у встановленій формі, визнаються дійсними в Україні в разі їх легалізації, якщо інше не передбачено законом або міжнародним договором України.

Таким чином, слід розуміти, що документи адміністративних і юридичних органів іноземних держав набувають сили письмових доказів за умови їх легалізації (засвідчення) консульськими посадовими особами або проставлення апостиля.

Консульська легалізація полягає в установленні і засвідченні справжності підпису, повноважень посадової особи, яка підписала документ чи акт або засвідчила попередній підпис на них, справжності відбитків штампа, печатки, зразки яких отримано консулом офіційним шляхом від компетентних органів держави перебування (частина третя статті 54 Консульського статуту України). Такий порядок визначено в Інструкції про порядок консульської легалізації офіційних документів в Україні і за кордоном, затвердженій наказом Міністерства закордонних справ України від 04 червня 2002 року № 113.

Консульської легалізації поданих документів іноземної держави заявником ОСОБА_1 проведено не було. Інших доказів, на підтвердження неможливості сплати судового збору заявником, суду не надано.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що зазначені докази не підтверджують обставини, зазначені ОСОБА_1 про відсутність коштів, а тому у задоволенні клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подачу заяви про перегляд заочного рішення, слід відмовити.

Отже, суд вважає, що у встановлений термін недоліки не були усунені.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно ч. 5-7 ст.185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору залишити без задоволення.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Чечелівського районного суду міста Дніпра від 06 серпня 2025 року у цивільній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - вважати неподаною та повернути.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.В. Токар