Справа № 178/816/24
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

01 жовтня 2025 року Криничанський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді Берелет В.В.,

секретаря Янченко Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в с.Кринички справу за позовом ОСОБА_1 , в особі представника позивачки ОСОБА_2 до Відділу «Центр надання адміністративних послуг» Криничанської селищної ради про захист порушених прав на житло, -

У С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась до суду з цим позовом посилаючись на те, що 08 січня 2024 року ОСОБА_1 стало відомо про зняття її з реєстрації місця проживання по АДРЕСА_1 , а також її малолітньої доньки, ОСОБА_3 , за заявою її чоловіка ОСОБА_4 . ОСОБА_1 вважає, що її та малолітню дитину знято з реєстраційного обліку місця проживання без її згоди та відома, не було взято до уваги той факт, що вищезазначена квартира є об`єктом спільної сумісної власності подружжя.

Позивачка вважає, що дані дії вчинені адміністратором Відділу «ЦНАП» Криничанської селищної ради є протиправними та підлягають скасуванню, тому звернулась до суду з цим позовом та просить визнати протиправними дії відділу «ЦНАП» Криничанської селищної ради в частині зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) ОСОБА_1 без її згоди, зобов`язати відповідача прийняти рішення про скасування зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) ОСОБА_1 . Також позивачка просить покласти на відповідача судові витрати.

Представник відповідача згідно поданої заяви, просить слухати справу без його участі, та проти задоволення позовних вимог заперечує.

У відповідності до ст. 2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Дослідивши докази по справі, перевіривши матеріали справи, судом встановлено, що 20 грудня 2018 року позивачка уклала шлюб з ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим 20 грудня 2018 року Криничанським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області. Сторони мають малолітню дитину, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим 12 квітня 2017 року Криничанським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 361064978 встановлено, що ОСОБА_4 з 09 жовтня 2020 року належить квартира АДРЕСА_2 .

08 січня 2024 року ОСОБА_1 стало відомо про зняття її з реєстрації місця проживання по АДРЕСА_1 та її малолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за заявою її чоловіка ОСОБА_4 .

З матеріалів справи бгається, що ОСОБА_1 та її малолітню доньку знято з реєстраційного обліку місця проживання без її згоди та відома.

Об`єкт житлової нерухомості квартира АДРЕСА_3 придбана ОСОБА_4 в період шлюбу з позивачкою.

У статті 60 СК України закріплено, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Таке ж положення містить і стаття 368 ЦК України.

Позивачку та її малолітню дитину знято з реєстрації з квартири без її згоди та відома, що суперечить нормам «Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування)», затвердженого постановою КМУ від 07.02.2022 року.

Набуття майна за час шлюбу створює презумпцію права спільної сумісної власності майна подружжя, яка не потребує доказування та не потребує встановлення інших обставин, крім набуття майна за час шлюбу, та існує поки не спростована. У разі коли презумпцію права спільної сумісної власності майна подружжя не спростовано за відсутності належних доказів того, що майно придбане за особисті кошти одного з подружжя, таке майно вважається спільною сумісною власністю та підлягає поділу, при цьому частки чоловіка та дружини у майні є рівними. Встановлення режиму спільної власності в судовому порядку не вимагається.

Відповідно до «Порядку декларування та реєстрації місця проживання(перебування)», затвердженого постановою КМУ «Деякі питання реєстрації місця проживання та ведення реєстрів територіальних громад» від 07 лютого 2022 року №265 (далі - Порядок) п. 50. Зняття із задекларованого/ зареєстрованого місця проживання (перебування) здійснюється на підставі: 1) заяви про зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), поданої особою або її законним представником (представником) за формою згідно з додатком 5; 2) рішення суду, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житло або права користування житлом, про виселення, про зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) особи, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою (у такому випадку адміністративний збір не сплачується).

Вказаним Порядком (п.63) чітко встановлено, що зняття із задекларованого/ зареєстрованого місця проживання (перебування) особи за заявою співвласника житла в порядку, передбаченому пунктом 61 цього Порядку, здійснюється за згодою іншого співвласника житла, яка надається особисто або через представника та підтверджується підписом такого співвласника або його представника у заяві.

Положеннями статті 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Згідно зі статтею 134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи.

Відповідно до статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката,несуть сторони,крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Згідно з частиною першою статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача; у разі відмови в позові на позивача; у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до частини третьої статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.

Згідно з частиною восьмою статті 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Керуючись ст. ст. 259, 263-265 ЦПК України суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправними дії відділу «Центру надання адміністративних послуг» Криничанської селищної ради в частині зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) ОСОБА_1 без її згоди.

Зобов`язати відділ «Центр надання адміністративних послуг» Криничанської селищної ради прийняти рішення про скасування зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) ОСОБА_1 .

Стягнути з відділу «Центр надання адміністративних послуг» Криничанської селищної ради на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 1211,20 грн. та витрати на правничу допомогу у розмірі 6000,00 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через Криничанський районний суд шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя: В. В. Берелет

р