Справа № 307/3563/25
Провадження № 2/307/1254/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2025 року м. Тячів

Суддя Тячівського районного суду Закарпатської області Сойма М. М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Нересницької сільської ради Тячівського району Закарпатської області, де третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Тячівського районного нотаріального округу Закарпатської області Бенчак Марія Тарасівна, про визнання права власності на спадкове нерухоме майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Тячівського районного суду Закарпатської області з позовною заявою до відповідачів ОСОБА_2 , Нересницької сільської ради Тячівського району Закарпатської області, де третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Тячівського районного нотаріального округу Закарпатської області Бенчак Марія Тарасівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом на спадкове нерухоме майно житловий будинок з надвірними спорудами.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 175, 177 Цивільно - процесуального кодексу України (далі ЦПК України), з огляду на таке.

Згідно з приписами частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно п.п. 4, 5, 6, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

В інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» звернуто увагу суддів на те, що до матеріалів позову повинна бути додана обґрунтована постанова про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Згідно пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину, в порядку установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розгляді не підлягають. Особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження в разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику в справах про спадкування» роз`яснено, що при розгляді справ про спадкування слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Суд не може підміняти нотаріальні органи, а поскільки нотаріус має право проводити реєстраційні дії згідно Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», то позивачу в досудовому порядку необхідно отримати постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.

Оскільки визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, то позивач при зверненні до суду з позовом має довести належними доказами факт наявності таких перешкод.

Судом встановлено, що в порушення вимог пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК України, позивачем не зазначено у позовній заяві доказів, що підтверджують вказані у ній обставини, а саме: у матеріалах позовної заяви відсутня обґрунтована постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Із змісту позовних вимог вбачається, що заявлені позовні вимоги майнового характеру, однак, позовна заява не містить зазначення ціни позову, з якої визначається та сплачується судовий збір.

Ціна позову має важливе значення для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду. Неправильне визначення ціни позову може призвести до необґрунтованого відкриття провадження у справі. Оцінка правильності визначення ціни позову здійснюється судом при вирішенні питання про відкриття провадження у справі.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону «Просудовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Однак, позивачем не дотримано вимоги ст. 177 ЦПК України та до позовної заяви, яка містить позовну вимогу майнового характеру не додано документу, що підтверджує сплату судового збору.

Натомість позивачем ОСОБА_1 подано клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на спадкове нерухоме майно в порядку спадкування за законом. В обґрунтування клопотання вказує на те, що у зв`язку із скрутним матеріальним становищем позбавлена можливості сплатити судовий збір. Вказує, що згідно пенсійного посвідчення вона являється непрацюючим пенсіонером за віком і єдиним джерелом її доходу являється пенсія, щомісячний розмір якої складає 4 719, 08 гривень.

Відповідно до змісту ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно змісту ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Звільнення від сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин, враховуючи, що статтею 129 Конституції України закріплено один із основоположних принципів правосуддя рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Європейський суд з прав людини також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення у справі «Креуз проти Польщі», від 19 червня 2001 року).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», від 26 липня 2005 року).

Зважаючи на вищенаведене, доводи ОСОБА_1 дійсно можуть свідчити про її скрутне матеріальне становище, зважаючи на те, що така є особою пенсійного віку, однак враховуючи відсутність доказів про майновий стан позивача в цілому (відомостей про наявність інших доходів, рухомого або нерухомого майна та їх обсягу, цінних паперів, можливості розпоряджатися ними, тощо), клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви слід вважати частково обґрунтованим та задовольнити частково, відстрочивши сплату судового збору в розмірі, що буде відповідати 1 відсотку ціни позову до ухвалення судового рішення у справі.

Однак, позовна заява може бути прийнята до розгляду за умови сплати судового збору в розмірі 1 211, 20 гривень.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав для залишення позовної заяви без руху, надавши позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків поданої позовної заяви, а саме:

- надати докази отримання обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом;

- зазначити ціну позову, яка відповідала б дійсній вартості нерухомого спадкового майна, та надати необхідні докази;

- додати квитанцію про сплату судового збору в розмірі 1 211 гривень 20 копійок (судовий збір підлягає для перерахування за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів отримувач коштів ГУК у Зак. обл/Тячівська тг/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895, Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), рахунок отримувача UA0007373 , код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу -101).

Керуючись статтями 185, 260, 261 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на спадкове нерухоме майно в порядку спадкування за законом задовольнити частково.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на спадкове нерухоме майно в порядку спадкування за законом у розмірі, що буде відповідати 1 відсотку ціни позову до ухвалення судового рішення по справі.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Нересницької сільської ради Тячівського району Закарпатської області, де третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Тячівського районного нотаріального округу Закарпатської області Бенчак Марія Тарасівна, про визнання права власності на спадкове нерухоме майно в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви протягом п"яти днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, така підлягатиме поверненню.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає окремому оскарженню.

Суддя Тячівського районного суду

Закарпатської області: Сойма М. М.