Справа № 188/2181/25
Провадження № 2/188/1997/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2025 року с-ще Петропавлівка

Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді Курочкіної О.М.

секретар судового засідання Фесик Ю.В.

справа №188/2181/25

позивач : ОСОБА_1

відповідач: Миколаївська сільська рада Синельниківського району Дніпропетровської області

третя особа: Приватний нотаріус Синельниківського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Свириденко Людмила Василівна

про визначення додаткового строку на прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки - ОСОБА_2 . Після її смерті залишилась спадщина у вигляді 1/2 земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться на території Новогригорівської сільської ради, Синельниківського району Дніпропетровської області, та житловий будинок з господарчими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Факт родинних відносин підтверджується Свідоцтвом про народження, виданим 12 червня 1970р., в якому померла вказана, як мати позивачки.

Позивачка зверталася до Приватного нотаріуса Синельниківського районного нотаріального округу Дніпропетровської області з питанням щодо оформлення спадщини, однак їй було відмовлено у зв`язку з тим, що вона пропустила строк на прийняття спадщини. Позивачем було пропущено строк на прийняття спадщини у зв`язку з тим, що вона була юридично необізнаною людиною відповідно строків на подання заяви про прийняття спадщини, а коли звернулася до нотаріальної контори, їй повідомили, що вона пропустила встановлений законом строк.

Позивач також як причини пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини у встановлений законодавством строк, було те, що вона перебувала в пригніченому стані після смерті мами та тривалий час перебувала в іншому місті, а також безпекова ситуація в Україні. Всі ці фактори негативно вплинули на її здоров`я та психологічний стан.

Просить суд надати їй додатковий строк для прийняття спадщини.

В судове засідання позивачка надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримано в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з`явився надав заяву про розгляд справи у їх відсутність, проти задоволення позову не заперечили.

Вивчивши позовну заяву та додані докази, суд приходить до висновку, позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до витягу з реєстру територіальної громади, довідки виконкому Української сільської ради №31 від 07.02.2025 року спадкодавець був зареєстрований за місцем проживання на день смерті один.

Відповідно до витягу з реєстру територіальної громади №2025/007133438 підтверджується проживання позивачки у м. Шахтарське Синельниківського району Дніпропетровської області.

Постановою приватного нотаріуса від 02.09.2021 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини відповідно до положень ст.1270 ЦК.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.3 ст.1272 ЦК).

Враховуючи зазначені позивачем обставини, суд не вважає причини пропуску строку на прийняття спадщини поважною.

Суд не може визнати поважною вказану позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини.

Крім того, відповідно до свідоцтва про смерть, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 за рік до повномасштабного вторгнення РФ на територію України, заява про поновлення строку подана до суду після 4 років з дня винесення постанови нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.

Висновки суду не суперечатьо Правовій позиці викладеній у Постанові КЦС ВС від 29.01.2025 у справі № 183/8184/23 Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не використав право на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, тоді немає підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини (постанови Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19)).

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо (постанови Верховного Суду від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17 (провадження № 61-17764св20), від 22 березня 2023 року у справі № 361/8259/18 (провадження № 61-9796св22)). Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду (постанови Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 та Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19)).

У постанові Верховного Суду від 9 листопада 2020 року (справа № 466/5674/17), висновок про те що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Позивач в установлений законом строк не подала до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Відповідно до положень ст.141 ЦПК України та заяви позивача, суд залишає судові витрати за позивачем.

Керуючись ч.2 ст. 47, ч.1 ст.1270, ч.2 ст.1272 , ч.3 ст.1272 ЦК, ст.ст 10,11,12,13,141,259,263-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Миколаївської сільської ради Синельниківського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У відповідності до п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, тобто до Дніпровського апеляційного суду через Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя О. М. Курочкіна