УХВАЛА

03 жовтня 2025 року

м. Київ

справа № 750/14365/21

провадження № 61-12155ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Осіяна О. М., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Косінцев Костянтин Вікторович, на постанову Чернігівського апеляційного суду від 06 травня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю та поділ спільного сумісного майна,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2021 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом, у якому просила встановити факт проживання її та ОСОБА_1 однією сім`єю без реєстрації шлюбу з 01 січня 2004 року до 21 листопада 2013 року; визнати за нею в порядку поділу спільного майна право власності на 3/4 частки

квартири

АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_1 в порядку поділу спільного майна право власності на 1/4 частку вказаної квартири.

Рішенням Деснянського районного суду м. Чернігова від 20 вересня 2022 року позов ОСОБА_2 задоволено частково. Встановлено факт спільного проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_1 однією сім`єю без реєстрації шлюбу з 01 січня 2004 року до 21 листопада 2013 року. Визнано квартиру АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Визнано за ОСОБА_2 право власності

на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 . Визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 . В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Чернігівського апеляційного суду від 17 січня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 20 вересня 2022 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 22 листопада 2023 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 20 вересня 2022 року та постанову Чернігівського апеляційного суду

від 17 січня 2023 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Рішенням Деснянського районного суду м. Чернігова від 07 серпня 2024 року

в задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 10 жовтня 2024 року заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Косінцева К. В. про ухвалення додаткового рішення залишено без розгляду.

Постановою Чернігівського апеляційного суду від 06 травня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду міста Чернігова від 07 серпня 2024 року задоволено частково. Рішення Деснянського районного суду міста Чернігова від 07 серпня 2024 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов ОСОБА_2 задоволено частково. Визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 . Визнано за

ОСОБА_1 право власності на 1/2 частки вказаної квартири.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду міста Чернігова від 10 жовтня 2024 року залишено без задоволення, а ухвалу Деснянського районного суду м. Чернігова від 10 жовтня 2024 року залишено без змін. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 5 820, 49 грн судового збору за розгляд справи судом першої та апеляційної інстанцій,

25 667, 95 грн витрати на правничу допомогу адвоката в суді першої та апеляційної інстанцій. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1

4 150, 27 грн судового збору за розгляд справи судом касаційної інстанції та

9 999, 75 грн витрати на правничу допомогу адвоката в суді апеляційної інстанції.

23 вересня 2025 року засобами поштового зв`язку представник

ОСОБА_1 - адвокат Косінцев К. В. подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Чернігівського апеляційного суду від 06 травня 2025 року, в якій посилаючись на порушення норм матеріального права та недотримання норм процесуального права просив, скасувати оскаржуване судове рішення та направити справу для продовження розгляду до апеляційного суду.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Пунктом 1 частини першої статті 389 ЦПК України передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

В касаційній скарзі заявник підставою касаційного оскарження зазначає зокрема пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України (відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах), однак при цьому не конкретизує норму (норми) права, щодо застосування якої (яких) у подібних правовідносинах відсутній висновок Верховного Суду.

Отже, наразі, заявником належним чином не виконані вимоги пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України.

Коректне визначення підстав касаційного оскарження має важливе значення, оскільки суд касаційної інстанції переглядаючи у касаційному порядку судові рішення перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження (частина перша статті 400 ЦПК України), підстава (підстави) відкриття касаційного провадження зазначаються в ухвалі про відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України), в окремих випадках непідтвердження підстав касаційного оскарження може мати наслідком закриття касаційного провадження (пункти 4, 5 частини першої статті 396 ЦПК України).

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання уточненої касаційної скарги, яка має містити підстави (підстав), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 ЦПК України підстави (підстав). У разі посилання на пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України заявник має чітко зазначити норму/норми права щодо застосування якої/яких у подібних правовідносинах відсутній висновок Верховного Суду.

У разі подання касаційної скарги засобами поштового зв`язку копії уточненої скарги мають бути надані відповідно до кількості учасників справи.

У разі подання касаційної скарги в електронній формі, до неї мають бути додані докази надсилання копії касаційної скарги листом з описом вкладення іншим учасникам справи, які не мають зареєстрованого кабінету в системі Електронний Суд.

Крім того, подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку та розміру.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» встановлено, що з 01 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2 102, 00 грн.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Судовий збір за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на час подання позовної заяви) судовий збір за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до підпункту сьомого пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Предметом касаційного оскарження є судове рішення про встановлення факту проживання однією сім`єю та поділ спільного майна подружжя, а саме квартири

АДРЕСА_1 , вартість якої становить 465 616, 00 грн.

Таким чином за подання касаційної скарги заявнику необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 10 993, 92 грн ((2 102, 00 х 0,4 х 200%) + (465 616, 00 х 1% х 200 %)).

До касаційної скарги додано документи про сплату судового збору на загальну суму 6 984, 24 грн (2 327, 84 грн + 4 656, 40 грн). Розмір недоплати становить 4 009, 68 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України

«Про судовий збір».

На підтвердження доплати судового збору заявнику необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату у розмірі 4 009, 68 грн.

Згідно частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Косінцев Костянтин Вікторович, на постанову Чернігівського апеляційного суду від 06 травня 2025 року у справі № 750/14365/21 залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 та/або його представнику копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Осіян