УХВАЛА

01 жовтня 2025 року

м. Київ

справа № 301/1653/23

провадження № 61-10961ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Данканич Василь Васильович, на постанову Закарпатського апеляційного суду від 10 липня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Білківської сільської ради Хустського району, ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою, визнання недійсним і скасування державного акта на право приватної власності на землю,

ВСТАНОВИВ:

20 серпня 2025 року представник ОСОБА_1 - адвокат Данканич В. В., через засоби поштового зв`язку, подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Закарпатського апеляційного суду від 10 липня 2025 року в указаній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 02 вересня 2025 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Також цією ухвалою повідомлено заявника про наслідки невиконання вимог ухвали суду.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення від 17 вересня 2025 року вх. № 37865/0/233-25, представник ОСОБА_1 - адвокат Данканич В. В. - 10 вересня 2025 року особисто отримав копію зазначеної ухвали.

25 вересня 2025 року на офіційну електронну пошту Верховного Суду надійшла заява представника ОСОБА_1 - адвоката Данканича В. В. про повернення касаційної скарги заявнику.

Відповідно до частини восьмої статті 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Пунктами 12, 32 частини першої статті 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» передбачено, що електронний підпис - це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; підписувач - фізична особа, яка створює електронний підпис.

Частиною першою, другою статті 6, частиною першою статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» передбачено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Верховним Судом встановлено, що заява адвоката Данканича В. В. про повернення касаційної скарги ОСОБА_1 надійшла на електронну адресу Верховного Суду в електронній формі. До заяви додано роздруківку результату перевірки електронного цифрового підпису, проте такий підпис вчинено без використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Відповідно до частин першої, четвертої, шостої, восьмої статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з пунктом 16 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (пункт 26 вказаного Положення).

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет».

Надсилання процесуальних документів до Верховного Суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного цифрового підпису.

У змісті постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 вересня 2023 року

у справі № 204/2321/22 (провадження № 14-48цс22) зазначено, що законодавцем допускається подання фізичною особою нарівні з паперовою формою, зокрема, апеляційних скарг в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи та подання такого документу через підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет», або з використанням офіційної електронної адреси із засвідченням кваліфікованим електронним підписом.

Звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Відповідно до частини другої, четвертої статті 183 ЦПК України письмові заяви, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Згідно з частиною четвертою статті 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Ураховуючи наведене, заява представника ОСОБА_1 - адвоката Данканича В. В. про повернення касаційної скарги, підлягає поверненню заявникові без розгляду, оскільки подана до Верховного Суду в електронному вигляді шляхом направлення на офіційну електронну адресу Касаційного цивільного суду, а не шляхом формування документа у системі «Електронний суд» чи через засоби поштового зв`язку.

Крім того, слід зазначити про те, що відповідно до положень частини третьої статті 398 ЦПК України особа, яка подала касаційну скаргу, має право відкликати її до постановлення ухвали про відкриття касаційного провадження.

Отже, реалізація права на відкликання відбувається на підставі заяви про відкликання, а не повернення касаційної скарги, і в такому разі касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом, тобто постановляється ухвала про повернення касаційної скарги на підставі пункті 3 частини четвертої статті 393 ЦПК України.

Встановлено, що станом на 01 жовтня 2025 року вимоги ухвали Верховного Суду від 02 вересня 2025 року заявником не виконано.

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

За змістом статті 185 ЦПК України, якщо заявник не усунув недоліки скарги у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається заявнику.

Оскільки у встановлений судом строк, станом на 01 жовтня 2025 року, недоліки касаційної скарги ОСОБА_1 не усунув, підстав для продовження строку усунення недоліків не встановлено, тому касаційна скарга підлягає поверненню.

Повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.

Керуючись статтями 183, 185, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Данканича Василя Васильовича про повернення касаційної скарги ОСОБА_1 на постанову Закарпатського апеляційного суду від 10 липня 2025 року повернути заявникові без розгляду.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Данканич Василь Васильович, на постанову Закарпатського апеляційного суду від 10 липня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Білківської сільської ради Хустського району, ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою, визнання недійсним і скасування державного акта на право приватної власності на землю вважати неподаною та повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Петров