Номер провадження 2/754/9133/25
У Х В А Л А

Іменем України

24 вересня 2025 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «ЕЙС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом до відповідачки ОСОБА_1 .

Згідно відповіді, сформованої засобами підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» за запитом судді Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А. №1731533 від 03.09.2025 ОСОБА_2 з 14.12.1989 р. зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді від 03.09.2025 року було витребувано з Деснянського районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) належним чином посвідчену копію відповідного актового запису або повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо підстав зміни прізвища ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

23.09.2025 року на адресу суду надійшла відповідь на виконання вимог ухвали суду, з якої вбачається, що за результатами перевірки, проведеної за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян виявлено інформацію, щодо актового запису про шлюб складеного Департаментом з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 19.10.2023 за №240 на ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з вимогами ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.2 ст.77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частинами 5-7 ст.81 ЦПК України визначено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи викладені вище обставини, з метою належного встановлення особистих даних особи, виникла потреба у витребуванні інформації, а саме копії відповідного актового запису про шлюб №240 від 19.10.2023 року з Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) між ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.76, 77, 81 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Витребувати з Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (м. Київ, вул. Студентська, 5-7А) належним чином посвідчену копію відповідного актового запису про шлюб № 240 від 19.10.2023 року між ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Витребувані докази направити на адресу Деснянського районного суду міста Києва: м. Київ, пр. Червоної Калини, 5-В каб.13, протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Відповідно до ст. 382 КК України умисне невиконання службовою особою вироку, рішення, ухвали, постанови суду карається штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.А. Зотько