Справа № 285/3613/25
провадження у справі № 2/0285/1723/25
01 жовтня 2025 року м. Звягель
Звягельський міськрайонний суд Житомирської області в складі:
головуючої судді………...………...Літвин О. О.,
секретаря………………………..…Клечковської М. М.,
розглянувши заочно у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу
за позовом комунального підприємства Звягельської міської ради Житомирської області «Звягельтепло»
про стягнення заборгованості за комунальну послугу,
Сторони в судове засідання не прибули, належним чином повідомлені про слухання справи, клопотань про відкладення розгляду справи від них не надходило, у зв`язку з чим розгляд справи проведено у їхній відсутності.
Від представника позивача надійшла заява, в якій вона підтримала позов.
Відповідач своїм правом на подачу відзиву не скористався, в судове засідання повторно не з`явився, причини неявки не повідомив. Також до суду не надходили від відповідача заяви чи клопотання щодо розгляду справи. Виклики відповідача про місце і час розгляду справи здійснювалися за зареєстрованим місцем проживання. Крім того, інформація про час та місце проведення судового засідання була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень, доступ до якого є вільним, цілодобовим і безкоштовним.
Згідно з постановою Верховного Суду від 18.03.2021 у справі №911/3142/19 надіслання листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб говорити про належне повідомлення, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю суду.
З урахуванням положень ч.1 ст.280, ст.281 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, судом встановлено наступне.
Договір про надання житлово-комунальних послуг укладається з урахуванням ст.ст.633, 634, 641, 642 ЦК України, шляхом заявочного приєднання побутового споживача до умов цього договору, що розміщений на офіційному сайті постачальника універсальних послуг, а також в засобах масової інформації, i не потребує двостороннього підписання паперової форми договоpy.
Форма договору між споживачем (мешканцем) та виконавцем послуг є публічною офертою, тобто фактично діє за замовчуванням, якщо споживач офіційно не відмовився від надання комунальної послуги. Навіть якщо у споживача на руках немає паперового примірника договору, він має такі самі права та обов`язки стосовно отримання зазначених послуг, як і усі інші споживачі, які вже отримали свої примірники договорів.
Фактом приєднання споживача до умов індивідуального договору (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір, зокрема надання виконавцю підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка за надані послуги, факт отримання послуги.
Комунальне підприємство Звягельської міської ради Житомирської області «Звягельтепло» (далі по тексту Звягельтепло) надає послуги з постачання теплової енергії у м. Звягель (колишня назва Новоград-Волинський) Житомирської області.
Постачання теплової енергії належить до комунальних послуг.
Відповідач ОСОБА_1 зареєстрований в АДРЕСА_1 , у квартирі АДРЕСА_2 (далі по тексту квартира), яка розташована в багатоквартирному будинку та забезпечується послугами з постачання теплової енергії.
Відомості щодо права власності на квартиру в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно станом на 03.07.2025 відсутні. Водночас у 2007 році між сторонами було укладено договір, предметом якого було надання виконавцем (позивачем) споживачеві (відповідачу) послуг з централізованого опалення квартири та постачання гарячої води.
На ім`я відповідача ОСОБА_1 відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 та він є споживачем послуг ОСОБА_2 , від яких він не відмовлявся.
Плата за послугу з постачання теплової енергії здійснюється за тарифом, затвердженим щороку рішенням Звягельської (колишня назва Новоград-Волинської) міської ради.
Як слідує з роздруківки особового рахунку, відкритого на відповідача, надані послуги він оплачував частково.
Незважаючи на письмові попередження про виникнення заборгованості за отриману теплову енергію та необхідності її погашення, відповідач суму заборгованості не погасив.
Згідно з ч.4 ст.319 ЦК України власність зобов`язує.
Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст.322 ЦК України). До таких витрат належать витрати, пов`язані зі зберіганням майна, його ремонтом, забезпеченням збереження його властивостей тощо. Невиконання власником свого обов`язку по утриманню своєї власності може створювати небезпеку для третіх осіб. Опалення є однією із витрат, пов`язаною зі зберіганням нерухомого майна, а отже оплата за ці надані послуги для сталого функціонування приміщення є обов`язком власника.
Житлово-комунальні послуги це результат господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної особи у забезпеченні, зокрема, теплової енергії (ст.ст.1, 5 Закону «Про житлово-комунальні послуги»). Споживач зобов`язаний: 1) укладати договори про надання житлово-комунальних послуг у порядку і випадках, визначених законом; 5) оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором.
Статтею 67 ЖК України встановлено, що плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться, крім квартирної плати, за затвердженими в установленому порядку тарифами.
Цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, які породжують ці права та обов`язки, і такою дією є реальне надання послуг та їх споживання боржником (ст.11 ЦК України).
Положеннями ст.ст.156, 162 ЖК України передбачено, що власник та члени його сім`ї зобов`язані своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги щомісячно у встановлені строки.
Факт відсутності укладеного між сторонами договору не звільняє споживача від оплати за фактично спожиті житлово-комунальні послуги.
Згідно із ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до ст.ст.525, 526, 530 ЦК України одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, зобов`язання має виконуватись відповідно до умов договору та вимог закону.
Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Статтею 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
За змістом ст.ст.12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає цивільні справи в межах заявлених фізичними або юридичними особами вимог і на підставі наданих ними доказів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень.
Постановою Кабінету Міністрів України від 08.09.2021 №1022 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №830» було затверджено Типовий індивідуальний договір про надання послуги з постачання теплової енергії, який є публічним договором приєднання.
Відповідно до п.4 Публічного договору фактом приєднання споживача до умов договору (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір, зокрема надання виконавцю підписаної заяви-приєднання (додаток), сплата рахунка за надану послуги, факт отримання послуги.
Звягельтепло розмістило текст публічного договору приєднання на веб-сайті підприємства і він є загальнодоступним.
Хоча відповідач заяву-приєднання до Публічного договору не підписав, проте він продовжує споживати послуги з постачання теплової енергії, які надає позивач, а тому вважається таким, що приєднався до умов Публічного договору.
Плата виконавцю комунальної послуги (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і послуг з постачання та розподілу електричної енергії) за індивідуальним договором з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем складається з: плати за послугу, що розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів на відповідну комунальну послугу та обсягу спожитих комунальних послуг, визначеного відповідно до законодавства; плати за абонентське обслуговування, яка не може перевищувати граничний розмір, визначений Кабінетом Міністрів України та плати за технічне обслуговування та поточний ремонт внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку, що забезпечують надання відповідної послуги, що визначається договором між виконавцем та співвласниками багатоквартирного будинку (ст.14 Закону «Про житлово-комунальні послуги»).
Комунальне підприємство свої зобов`язання перед відповідачем виконало належним чином, надавши житлово-комунальні послуги, однак відповідач не оплатив їх.
Належних та допустимих доказів на підтвердження того, що послуги ОСОБА_1 не надавались або надавались неналежної якості або в кількості меншій, ніж позивачем нараховані, стороною відповідача, у передбаченому ст.ст.12, 81 ЦПК України порядку, суду не надано. Як і не було надано доказів на спростування розміру заборгованості або документів, які підтверджують сплату боргу.
Відтак, невиконання відповідачем договірних зобов`язань порушує право позивача на своєчасне та в повному обсязі отримання грошових коштів за оплату наданих житлово-комунальних послуг.
Резюмуючи викладене, а також враховуючи позицію відповідача, який не оспорив ні суму позову, ні правильність проведеного позивачем розрахунку, ні підстав, з яких позов заявлений, суд приходить висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З відповідача також належить стягнути судовий збір, понесений позивачем при подачі позову.
Керуючись статтями 4, 12, 13, 76-81, 141, 259 ЦПК України,
Позов задовольнити повністю.
Стягнути зі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення, а позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку.
Судове рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на нього протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо її не було подано; у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після апеляційного перегляду.

Головуюча суддя О. О. Літвин