Провадження № 2/524/5638/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.09.2025 Автозаводський районний суд м. Кременчука в складі головуючого судді Андрієць Д.Д., розглянувши в порядку письмового провадження заяву Пономаренка Максима Олексійовича про відвід головуючого по справі за позовом ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості

УСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Від відповідача до суду надійшла заява про відвід головуючого яка була обґрунтована тим, що він має сумніви в неупередженості головуючого через те, що судом відкрито провадження за позовною заяво, додатки до якої не відповідають дійсності і не є доказами. Також вважає, що головуюча по справі ставиться негативно до нього та його сім`ї через те, що при розгляді його адміністративного позову суд не задовольнив його клопотання про витребування доказів.

Питання про відвід розглянуто без виклику учасників процесу.

Відповідно до ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Верховний Суд в постанові від 21 лютого 2022 року по справі № 910/17344/20 зазначив, що: «Вирішуючи питання про відвід судді (складу суду), необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника стосовно недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій). Суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді (суддів) під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді (суддів), які можна кваліфікувати як прояв упередженості, ставиться під сумнів його (їх) безсторонність. За висновком Європейського суду з прав людини у контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. Щодо об`єктивного критерію, то окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім у певній справі, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. Водночас, надаючи оцінку об`єктивності судді під час вчинення ним процесуальних дій, необхідно виходити з таких критеріїв: чи вільний суддя під час виконання ним своїх обов`язків від будь-яких заходів впливу; чи сприяє його поведінка у судовому процесі та за стінами суду підтримці і зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі; чи вчинялися суддею дії, які можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та приймати рішення у справах. При об`єктивному підході до встановлення наявності/відсутності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність, зважаючи на безпосередню поведінку судді.»

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Із змісту заяви про відвід вбачається, що підставами для відводу є процесуальне рішення судді про відкриття провадження по справі, а також рішення суду в іншій справі, що відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України не може бути підставою для відводу.

Суд відзначає, що подана відповідачем заява не містить доводів, які б відповідно до ст. 36 ЦПК України могли бути підставою для відводу та доказів, які б свідчили про упередженість та необ`єктивність головуючого по справі.

Ураховуючи викладене, доводи заявленого відводу суд вважає необґрунтованими, оскільки обставини, на які посилається позивач як на підстави для відводу судді, не дають підстав уважати наявними сумніви в неупередженості та об`єктивності головуючого та, відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України не є підставами для відводу.

Враховуючи те, що заява про відвід надійшла раніше ніж за три робочі дні до судового засідання, суд вважає за можливе передати заяву для розгляду судді, який не входить до складу суду.

Керуючись ст. 36, 40 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати заявлений ОСОБА_1 відвід головуючого судді Автозаводського районного суду м. Кременчука Андрієць Д.Д. необґрунтованим.

Заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого по справі за позовом ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості передати до канцелярії суду для визначенні судді, який буде її розглядати.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Діна АНДРІЄЦЬ