ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6868/25 Справа № 205/273/24 Суддя у 1-й інстанції - Басова Н. В. Суддя у 2-й інстанції - Городнича В. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2025 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Городничої В.С.,

суддів: Петешенкової М.Ю., Красвітної Т.П.,

за участю секретаря судового засідання Травкіної В.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 17 квітня 2025 року у складі судді Басової Н.В. у цивільній справі № 205/273/24 за позовом ОСОБА_1 до Комунального закладу Дніпровське вище професійне училище будівництва Дніпровської міської ради про визнання наказу незаконним та його скасування,

ВСТАНОВИЛА:

У січні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом, пред`явленим до КЗ Дніпровське вище професійне училище будівництва ДОР, на предмет визнання незаконним та скасування наказу Державного професійно-технічного навчального закладу освіти «Дніпровське вище професійне училище будівництва» від 04 жовтня 2023 року № 316, яким до неї вжито заходи дисциплінарного стягнення у вигляді догани, обґрунтовуючи це тим, що оскаржуваний наказ є безпідставним, незаконним, оскільки порушень трудової дисципліни у частині надання поурочно-тематичних планів у встановлений термін нею не скоювалось, плани у встановлений адміністрацією ДВПУБ строк були підготовлені та надані нею для погодження Голові МК і затвердження заступником директора, про що до 09 вересня 2023 року було поставлено до відома директора закладу. Разом з цим зазначила, що форма таких планів була нею дотримана, що відповідало як вимогам ЗУ Про освіту, так і вимогам Положення про організацію навчально-виробничого процесу у професійно-технічних навчальних закладах, затвердженого Наказом Міністерства освіти і науки України від 30 травня 2006 року за №419. Вважає свої трудові права цим наказом з боку відповідача порушеними, відновлення яких відшукує по суду.

Рішенням Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 17 квітня 2025 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до КЗ «Дніпровське вище професійне училище будівництва» ДОР про визнання наказу незаконним - відмовлено (а.с.34-40 Том ІІ).

Рішення суду мотивовано тим, що зазначення позивачем на титульній сторінці навчально-плануючої документації свого прізвища з ініціалами навскоси з накладення напису на текст не відповідає вимогам ДСТУ 4163:2020, затвердженого ДП «УкрНДНЦ» від 01 липня 2020 року № 144, що суперечить Положенню про організацію навчально-виробничого процесу у професійно-технічних навчальних закладах, затвердженого Наказом Міністерства освіти і науки від 30 травня 2006 року за №419 та нормам ЗУ Про професійну (професійно-технічну) освіту, свідчить про неналежне виконання позивачем своїх трудових обов`язків, передбачених Посадовою інструкцією викладача, затвердженої директором ДВПУБ від 08 січня 2006 року. За таких підстав суд вважав, в силу ст. 139, 140, 147, 147-1 КЗпП України, встановленим відповідність оскаржуваного наказу приписам матеріального права та винесенням його з дотриманням строків встановлених ст.148 КЗпП.

Не погодившись з таким рішення суду, ОСОБА_1 , звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просила скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог (а.с.44-53 Том ІІ).

Апеляційна скарга мотивована тим, що до винесення оскаржуваного нею наказу №316 їй було неодноразово відмовлено у погодженні/затвердженні поурочно-тематичних планів у зв`язку із наявністю на них напису її прізвища. Усі зауваження вона виправила 05 жовтня 2023 року, подавши своєчасно відповідні плани до 09 вересня 2023 року. Того ж дня 05 жовтня 2023 року її було ознайомлено під підпис про зауваження щодо невідповідності наданих планів, оскільки напис прізвища позивача залишався на титульній сторінці, що було нею усунуто до 11 жовтня 2023 року. Скаржник вважає, що фактичні обставини вказують на те, що представники адміністрації закладу необґрунтовано відмовлялись приймати від неї поурочно-тематичні плани на погодження/ затвердження, а приймаючи, безпідставно повертали без підпису про таке погодження/затвердження протягом тривалого часу, що виключає її вину у непогодженні планів до 09 вересня 2023 року. Крім того зазначила, що наявність напису на титульних сторінках планів не тягне за собою негативних наслідків для досягнення запланованого результату навчання, тому і не може бути підставою для зауважень, тим, більше, для оголошення догани.

У липні 2025 року відповідач КЗ Дніпровське вище професійне училище будівництва ДОР, скориставшись своїм правом, передбаченим ст. 360 ЦПК України, подало відзив на апеляційну скаргу, в якому просило відмовити у задоволенні апеляційної скарги, рішення суду залишити без змін, посилаючись на його законність та обґрунтованість, а також відсутність інших доказів апелянта, які б спростовували висновки суду першої інстанції (а.с.67-71 Том ІІ).

У серпні 2025 року ОСОБА_1 подана апеляційному суду відповідь на відзив на апеляційну скаргу, де наголосила, що написи не є перешкодою для провадження освітнього процесу та така обставина не може бути застосована як підстава для оголошення догани, що порушує, на її думку, її право на працю. Просила апеляційну скаргу задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати із задоволенням її позовних вимог (а.с.83-86 Том ІІ).

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, з таких підстав.

Так, судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 працює викладачем у КЗ «Дніпровське вище професійне училище будівництва» ДОР, яке є закладом професійної (професійно-технічної) освіти третього рівня атестаційного рівня, що забезпечує реалізацію права громадян на здобуття професійної (професійно-технічної) та повної загальної середньої освіти.

Згідно з п. п. 2.14, 2.15, 2.22 Посадової інструкції викладача, затвердженої директором ДВПУБ Яблонською В.М. 08 січня 2006 року, обов`язки: веде у встановленому порядку навчальну документацію, здійснює поточний контроль відвідування й успішності учнів, виставляє оцінки в журнал теоретичного навчання, своєчасно надає адміністрації училища звітні дані; складає і веде плануючу, звітну та контрольну документацію з теоретичного навчання; зобов`язаний своєчасно виконувати розпорядження адміністрації.

Пунктом 3.1 Посадової інструкції викладача встановлено відповідальність за реалізацію не в повному обсязі навчальних програм відповідно до навчального плану і графіка навчального процесу, життя і здоров`я учнів під час навчального процесу, порушення прав і свобод учнів.

Відповідно до п. 2.4. Статуту КЗ «Дніпровське вище професійне училище будівництва» ДОР, затвердженого наказом директора Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради від 28 серпня 2023 року № 132, зміст освітнього процесу та термін здобуття освіти у Вищому професійному училищі за конкретними професіями (спеціальностями) визначаються Державними освітніми стандартами, робочими освітніми програмами та робочими навчальними планами, які розробляються закладом освіти на основі типових навчальних планів і типових освітніх програм, погоджених із замовниками робітничих кадрів та затверджених у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері освіти і науки.

31 серпня 2021 року на засіданні комісії будівельників Державного професійно-технічного навчального закладу освіти «Дніпровське вище професійне училище будівництва», протокол № 1, по другому питанню: голова МК Крюковська Н.І. представила зразки і пояснила суть вимог при оформленні плануючої документації: тематичних планів та поурочно-тематичних планів. Тематичні плани розробляються окремо на весь термін навчання групи (3-3,5 років), в якому вказувати повну інформацію стосовно процесу навчання за професією відповідної групи: № групи, кваліфікацію, професію, державний стандарт, термін навчання і кількість годин всього і по курсам тощо. Поурочно-тематичні плани складаються окремо не менш як на один рік навчання з обов`язковим титульним листом, на якому вказуються кількість годин всього і посеместрово, в плані виділяти код і підкоди модуля за освітньою програмою; нумерація годин загальна - наскрізна, а по темам - за кількістю годин. ПТП можуть бути багаторазового застосування, а титульний лист змінюється кожного навчального року. Плани оформляти на аркушах ф. А4 без сторонніх написів в 2-х екземплярах (а.с. 178, том І).

На засіданні методичної комісії будівельників Державного професійно-технічного навчального закладу освіти «Дніпровське вище професійне училище будівництва» від 29 серпня 2023 року з другого питання порядку денного було зазначено, що у декількох членів МК ( ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ) зроблено ряд зауважень: невідповідності із освітніми програмами, кількістю годин за семестрами та розрядами та графічне оформлення з відхиленням від єдиних вимог. Заступник директора з НВР ОСОБА_4 нагадала про рішення засідання МК від 31 серпня 2021 року Протокол № 1, на якому були затверджені вимоги до складання та зразки оформлення плануючої документації: оформляти плани на ф. А без додаткових написів; тематичні плани (навчальні програми) розробляються окремо на весь термін навчання групи, в якому вказувати № групи, кваліфікацію, професію, державний стандарт до неї, термін навчання, кількість годин всього і по курсам та на основі чого складається документ. Усунути відповідним членам МК виявлені недоліки при складанні плануючої документації в термін до 09 вересня 2023 року та надати на затвердження в установленому порядку (а.с. 16, том І).

Наказом Дніпровського вищого професійного училища будівництва від 01 вересня 2023 року № 209 викладам та майстрам виробничого навчання до 09 вересня 2023 року підготувати всю необхідну плануючу документацію та погодити її на засіданнях МК (а.с. 187, том І).

05 вересня 2023 року на засіданні методичної комісії будівельників Державного професійно-технічного навчального закладу освіти «Дніпровське вище професійне училище будівництва» по сьомому питанню заступник директора з НВР ОСОБА_4 нагадала викладачу ОСОБА_1 про необхідність затвердження плануючої документації для нормальної роботи навчального процесу. Голова МК Крюковська Н.І. вказала, які недоліки містить плануюча документація викладача ОСОБА_1 і чому не можна її погодити.

З доповідних записок голови МК будівельників Крюковської Н.І. від 14 вересня 2023 року та заступника директора з НВР Мантули С.Г. від 20 вересня 2023 року вбачається, що викладач спецтехнології ОСОБА_1 не надала навчально-плануючу документацію (а.с. 192-193, том І).

Листом Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради від 19 вересня 2023 року № П-54/0-1/09-23 у відповідь на звернення ОСОБА_1 стосовно порушення адміністрацією Державного професійно-технічного навчального закладу освіти «Дніпровське вище професійне училище будівництва» законодавчої і нормативно-правової бази при організації освітнього процесу стосовно прав викладача на оформлення власної плануючої документації у довільній формі повідомлено, що з метою контролю щодо виконання навчальних планів і програм, забезпечення інформативності документації та дотримання єдиного стилю діловодства і закладі освіти були узгоджені єдині вимоги щодо оформлення тематичних та поурочно-тематичних планів з предметів. Питання про створення єдиних вимог оформлення плануючої документації розглядались на засіданнях предметних методичних комісій, інструктивно-методичних нарадах та були погоджені на педагогічній раді колективу закладу освіти. Порушене питання відноситься до питань організаційної автономії закладу освіти, обсяг якої визначається Законом України «Про освіту», спеціальними законами та установчими документами закладу освіти (а.с. 22-23, том І).

На засіданні МК будівельників Державного професійно-технічного навчального закладу освіти «Дніпровське вище професійне училище будівництва» 04 жовтня 2023 року вирішили: «викладач ОСОБА_1 негайно вирішити питання щодо затвердження плануючої документації з предметів на навчальний рік» (а.с. 209, том І).

Наказом Державного професійно-технічного навчального закладу освіти «Дніпровське вище професійне училище будівництва» від 04 жовтня 2023 року № 316 ОСОБА_1 оголошено догану за невиконання посадових обов`язків ч. 2 п. 2.14, 2.15, 2.2, п. 3.1. Зобов`язано ОСОБА_1 до 05 жовтня 2023 року надати всю необхідну плануючу документацію на погодження голові МК та на затвердження заступнику директора з НВР ОСОБА_4 .

З наказу судом першої інстанції встановлено, що 01 вересня 2023 року в навчальному закладі був виданий наказ № 209 «Про підготовку до нового навчального року», в якому викладачів та майстрів в/н зобов`язано до 09 вересня 2023 року погодити у голів методичних комісій та затвердити свою навчально-плануючу документацію у заступників директора за напрямками. Даний наказ був доведений до педагогічного колективу 30 серпня 2023 року на педагогічній нараді. 04 вересня 2023 року на інструктивно-методичній нараді. Але викладач ОСОБА_1 проігнорувала дану інформацію і не надала навчально-плануючу документацію у встановлений термін. Про факт невиконання посадових обов`язків викладачем ОСОБА_1 свідчать доповідні заступника директора з НВР ОСОБА_4 , голови МК Крюковської Н.І. щодо відсутності затвердженої навчально-плануючої документації від 14 веренся 2023 року, 28 вересня 2023 року, 20 вересня 2023 року, 29 вересня 2023 року. Також був складений акт від 25 вересня 2023 року про те, що викладач ОСОБА_1 відмовилась надавати пояснювальну записку щодо непогодження навчально-плануючої документації, тим самими створюючи загрозу зриву навчального процесу та невиконання наказу МОН від 30 травня 2006 року № 419 (зі змінами) п. 2.2.3 та посадової інструкції п. 2.14, 2.22, 2.15, п. 3.1 (а.с. 16, том І).

Наказом Державного професійно-технічного навчального закладу освіти «Дніпровське вище професійне училище будівництва» від 25 січня 2024 року № 1-к/тм відповідно до доповідної заступника директора Мантули С.Г., враховуючи виконання викладачем ОСОБА_1 вимог наказу № 209 від 01 вересня 2023 року та надання всієї необхідної плануючої документації на погодження голові МК та на затвердження заступнику директора з НВР ОСОБА_4 , скасовано наказ від 04 жовтня 2023 року № 316 про оголошення догани ОСОБА_1 за невиконання посадових обов`язків (а.с. 214, том І).

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції вірно визначився з характером спірних правовідносин та дійшов правильного висновку, що наказ про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани виданий правомірно, адже судом встановлено факт порушення позивачем правил трудового дисципліни, з чим погоджується і колегія суддів.

Доводи апеляційної скарги в цій частині зводяться до цитування апелянтом встановлених судом першої інстанції обставин на підставі письмових доказів, наданих сторонами, а тому колегія суддів вважає такі доводи безпідставними та зазначає, що обставини, на які посилається апелянт в апеляційній скарзі, вже були предметом розгляду судом першої інстанції і судом надано на ці доводи вичерпну відповідь.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Згідно ч.1 ст.147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана.

Відповідно до ч.1 ст.148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавця покладено обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до ст.149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни необхідно з`ясовувати, у чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

За загальними правилами доказування, визначеними статтями 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина першастатті 76 ЦПК України).

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина першастатті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

За змістом частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У справі, яка переглядається, суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини спору, надав належну правову оцінку поданим сторонам доказам і зробив обґрунтовані висновки по суті вирішення спору.

У постанові Верховного Суду України від 19 жовтня 2016 року у справі№ 6-2801цс15 зроблено правовий висновок про те, що пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Однак правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами.

Колегія суддів наголошує, що відповідачем повністю доведено факт порушення позивачем вимог Положення про організацію навчально-виробничого процесу у професійно-технічних навчальних закладах, затвердженого Наказом Міністерства освіти і науки від 30 травня 2006 року за №419 та положень Посадової інструкції викладача, що виразилось у зазначенні позивачем на титульній сторінці навчально-плануючої документації свого прізвища з ініціалами навскоси з накладення напису на текст, що суперечить вимогам ДСТУ 4163:2020, затвердженого ДП «УкрНДНЦ» від 01 липня 2020 року № 144, відтак, така поведінка працівника свідчить про неналежне виконання позивачем своїх трудових обов`язків, що не спростовано позивачем як в суді першої інстанції, так і при розгляді апеляційної скарги.

Доводи апелянта про безпідставність повернення їй без підпису погодження/затвердження протягом тривалого часу наданих нею до 09 вересня 2023 року планів, що, на її думку, виключає її вину у своєчасному непогодженні планів, як і доводи про відсутність негативних наслідків зазначення нею на титульній сторінці планів навскоси свого прізвища, колегією суддів не можуть бути взяті до уваги, оскільки скаржник не надавала жодних письмових або інших належних доказів на підтвердження цих доводів та не довела правомірності такого написання на документах свого прізвища.

Колегія суддів наголошує, що апелянтом не зазначено жодних додаткових обґрунтувань чи нових доказів, що не були досліджені судом першої інстанції та чому не була надана правова оцінка. Такі доводи зводяться до викладення обставин справи із наданням коментарів та тлумаченням норм чинного законодавства на власний розсуд, висвітлення цих обставин у спосіб, що є зручним для скаржника, що має за мету задоволення апеляційної скарги, а не спростування висновків суду першої інстанції.

Відповідно до статті 89 ЦПК України виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному та об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Відповідно до рішення «Проніна проти України» № 63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року, п. 1 статті 6 Конвенції ( 995_004 ) зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE (Серявін та інші проти України), №4909/04, §58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Таким чином, доводи апеляційної скарги суттєвими не являються і не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

Будь-яких інших доказів, що спростовують правильність рішення суду в апеляційній скарзі не наведено, тому рішення суду слід залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Керуючись ст. ст. 259, 367, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 17 квітня 2025 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Вступна та резолютивна частини постанови проголошені 17 вересня 2025 року.

Повний текст постанови складено 26 вересня 2025 року.

Головуючий: В.С. Городнича

Судді: М.Ю. Петешенкова

Т.П. Красвітна