Справа № 519/880/25
Провадження № "Е"2/519/637/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.09.2025 м. Південне

Південний міський суд Одеської області у складі:

головуючого судді Лемця С.П.,

при секретарі судового засідання Волковій Н.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом представника АТ «Таксомбанк» - Романів А.А. до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами.

Ухвалою Південного міського суду Одеської області від 05.05.2025 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Південного міського суду Одеської області від 20.05.2025 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

17.06.2025 відповідач ОСОБА_1 надав письмові пояснення, згідно яких позовні вимоги вважає не обґрунтованими, в зв`язку з чим вважає, що підстави для задоволення позову відсутні.

Ухвалою Південного міського суду Одеської області від 25.06.2025 закрито підготовче провадження та витребувано в АТ «Таксомбанк» інформацію про розрахунок заборгованості за кредитними договорами № 002/23534254-СК_SB від 15.12.2023 та №002/24655850-SP від 09.02.2024 в належній якості.

Представник позивача в судові засідання 23.06.2025, 16.07.2025 та 07.08.2025 не з`явився, витребувану інформацію суду не надав, із заявами та клопотаннями не звертався.

Ухвалою Південного міського суду Одеської області від 12.08.2025 розгляд цивільної справи за позовом представника АТ «Таксомбанк» - Романів А.А. до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами, відкладено та визнано явку представника АТ «Таксомбанк» в судове засідання обов`язковою.

В судові засідання 02.09.2025, 29.09.2025 представник позивача повторно не з`явився, про дату та час був повідомлений належним чином через систему «Електронний суд», з заявами та клопотаннями не звертався.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Kutic v. Croatia», заява №48778/99).

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави та з боку держави може бути піддане обмеженням, зокрема шляхом встановлення певної процедури розгляду справи.

Згідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами. В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до ст. 128 ЦПК України, судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Судова повістка надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних передбачених законом умов: належного повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Як убачається з матеріалів справи ухвалою Південного міського суду Одеської області від 20.05.2025 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

17.06.2025 відповідач ОСОБА_1 надав письмові пояснення, згідно яких позовні вимоги вважає не обґрунтованими, в зв`язку з чим вважає, що підстави для задоволення позову відсутні.

Ухвалою Південного міського суду Одеської області від 25.06.2025 закрито підготовче провадження та витребувано в АТ «Таксомбанк» інформацію про розрахунок заборгованості за кредитними договорами № 002/23534254-СК_SB від 15.12.2023 та №002/24655850-SP від 09.02.2024 в належній якості.

Представник позивача в судові засідання 23.06.2025, 16.07.2025 та 07.08.2025 не з`явився, витребувану інформацію суду не надав, із заявами та клопотаннями не звертався.

Ухвалою Південного міського суду Одеської області від 12.08.2025 явку представника АТ «Таксомбанк» в судове засідання визнано обов`язковою, з метою з`ясування обставин справи, які мають істотне значення, зокрема щодо розрахунку заборгованості, оскільки долучені до матеріалів справи є нечитабельними, а ухвалу суду про їх витребування стороною позивача не виконано.

В судове засідання 02.09.2025, 29.09.2025 представник позивача повторно не з`явився, про дату та час був повідомлений належним чином через систему «Електронний суд», з заявами та клопотаннями не звертався.

Відповідно до ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

Відповідно до ч.1 ст. 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Відповідно до статей 13, 43 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми процесуальними правами на власний розсуд. Особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки.

Суд має з`ясовувати обставини, пов`язані з правильністю здійснення позивачем розрахунку, та здійснити оцінку доказів, на яких цей розрахунок ґрунтується. У разі якщо відповідний розрахунок позивачем здійснено неправильно, то суд, з урахуванням конкретних обставин справи, самостійно визначає суми нарахувань, які підлягають стягненню, не виходячи при цьому за межі визначеного позивачем періоду часу, протягом якого, на думку позивача, мало місце невиконання такого зобов`язання, та зазначеного позивачем максимального розміру стягуваних сум нарахувань (Постанова КЦСВС від 15.11.2023 № 204/5103/21 (61-7279св23))

Неявка сторони позивача та невиконання ухвали суду від 25.06.2025 про витребування розрахунків заборгованості позбавила суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору, в тому числі обставини, пов`язані з правильністю здійснення позивачем розрахунків, у зв`язку з чим неможливо вирішити справу на підставі наявних доказів та без пояснень сторони позивача.

Верховний суд постановою від 22.05.2019 у справі № 310/12817/13 роз`яснив, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

З огляду на дотримання розумних строків розгляду справи та недопущення порушення конституційних прав учасників справи на судовий захист та їх баланс, суд вважає, що неодноразове відкладення розгляду справи буде суперечити принципу ефективності судового процесу.

У зв`язку із вищевикладеним суд вбачає наявність підстав для залишення позову без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання представника позивача.

Керуючись статтями 13, 43, 49, 210, ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257, 258-260, 268, 353-354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву представника АТ «Таксомбанк» - Романів А.А. до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє позивача повторно звернутися до суду з тотожним позовом, якщо він дійде висновку про необхідність судового захисту своїх порушених, оспорюваних чи невизнаних прав.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя Сергій ЛЕМЕЦЬ