ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2025 року

м. Харків

справа № 645/1359/25

провадження № 22-ц/818/4331/25

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Пилипчук Н.П.,

суддів колегії - Тичкової О.Ю., Маміної О.В.

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Немишлянського районного суду м. Харкова від 24 червня 2025 року, постановлену у складі судді Лисенко О.О.,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Юшко Тетяна Григорівна, до ОСОБА_2 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Ухвалою Фрунзенського (нова назва Немишлянський) районного суду м. Харкова від 25.04.2025 відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження та призначено проведення першого підготовчого засідання.

19.06.2025 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Юшко Т.Г., звернулась до суду із заявою про виправлення описки в ухвалі Фрунзенського районного суду м. Харкова від 25.04.2025, у якій просить суд виправити описку у резолютивній частині ухвали в абзаці учасники справи, виклавши вказаний абзац в наступній редакції:

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 , ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_2 , відсутній зареєстрований кабінет в ЄСІТС;

представник позивача адвокат Юшко Тетяна Григорівна, адреса для листування: вул. Богдана Хмельницького, буд. 6, м. Харків, пошт.інд.: 61001, ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_2 , тел. НОМЕР_2 , наявний зареєстрований кабінет

Заява обґрунтована тим, що у позивача ОСОБА_1 відсутній зареєстрований кабінет в ЄСІТС, в той час, як навпаки у представника адвоката Юшко Т.Г. він наявний, тому представник просить виправити дану технічну описку в ухвалі суду. Окрім того, в ухвалі не зазначено у позивача ОСОБА_1 адресу для листування: АДРЕСА_3 та його ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_2 , на яку позивачу направляти процесуальні документи, як зазначено в позивній заяві, що також є технічною опискою, яка підлягає виправленню.

Ухвалою Немишлянського районного суду м. Харкова від 24 червня 2025 року заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Юшко Т.Г., про виправлення описки в ухвалі Фрунзенського районного суду м. Харкова від 25.04.2025 по цивільній справі №645/1359/25 (провадження №2/645/1349/25) за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Юшко Тетяна Григорівна, до ОСОБА_2 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задоволено.

Виправлено описку у п`ятнадцятому абзаці резолютивної частини ухвали Фрунзенського (нова назва Немишлянський) районного суду м. Харкова від 25.04.2025, виклавши в наступній редакції:

«Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 , ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_2 , відсутній зареєстрований кабінет в ЄСІТС;

представник позивача адвокат Юшко Тетяна Григорівна, адреса для листування: вул. Богдана Хмельницького, буд. 6, м. Харків, пошт.інд.: 61001, ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_2 , тел. НОМЕР_2 , наявний зареєстрований кабінет ЄСІТС».

В іншій частині текст ухвали Фрунзенського (нова назва Немишлянський) районного суду м. Харкова від 25.04.2025 залишено без змін.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить скасувати ухвалу Немишлянського районного суду м. Харкова від 24.06.2025 р. повністю і ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні заяви представника позивача адвоката Юшко Т.Г. про виправлення описки в ухвалі Немишлянського районного суду м.Харкова від 25.04.2025 р.

Зазначає, що в клопотанні від 19.05.2025 р. представник позивача зазначає, що: «Позивач по справі ОСОБА_1 просить направляти обов`язково всі документи процесуального характеру на його адресу листування: АДРЕСА_3 , (за адресою офісу адвоката) поштовим відправленням з зазначенням к.т. 095-564-77-11 та на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_2 , як і було зазначено у позовній заяві». Однак, адвокат Юшко Т.Г. вводить суд в оману, оскільки за змістом позовної заяви зазначена адреса місця реєстрації позивача: «адреса для листування: АДРЕСА_4 , e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_2 ». Наголошує, що поштовий індекс в позовній заяві не зазначався, та не зазначалося те, для кого саме ця адреса для листування. Вказує, що у матеріалах справи відсутній договір про надання правничої допомоги по справі у суді, що підтверджує повноваження адвоката Юшко Т.Г. представляти інтереси позивача. Це суттєво впливає на її правовий статус у процесі, адже без такого документа немає гарантій, що вона дійсно уповноважена діяти від імені позивача. Отже, 18.06.2025 р. представник позивача подала до суду клопотання про виправлення описки, за яким зазначає, що: «Ознайомившись з текстом вищевказаної ухвали суду на 3 сторінці в графі учасники справи допущена технічна описка та зазначено: позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 наявний зареєстрований кабінет в ЄСІТС; представник позивача адвокат Юшко Тетяна Григорівна, адреса для листування: вул. Богдана Хмельницького, буд. 6, м. Харків, пошт.інд.: 61001, ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_2 , тел. НОМЕР_2 , відсутній зареєстрований кабінет в ЄСІТС;… Оскільки у позивача ОСОБА_1 відсутній зареєстрований кабінет в ЄСІТС; а навпаки у представника адвоката Юшко Т.Г. він наявний, то прошу виправити дану технічну описку. А також є технічна описка та не зазначено у позивача ОСОБА_1 адресу для листування: АДРЕСА_3 та його ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_2 на яку йому направляти процесуальні документи». Наголошує, що за змістом позовної заяви ПОШТОВИЙ ІНДЕКС НЕ ЗАЗНАЧАВСЯ В РОЗДІЛІ РЕКВІЗИТІВ ПОЗИВАЧА ЗА НАВЕДЕНОЮ АДРЕСОЮ. Окрім такого, зазначається «та його ел. пошта: на яку йому направляти процесуальні документи» але ж ця адреса не його, а його представника, що підтверджується саме змістом позовної заяви, де міститься ця адреса, змістом адвокатських запитів, які містяться в матеріалах справи, де також зазначені ці адреси. Отже, викладені доводи представника позивача не відповідають дійсності. Таким чином, позивач досяг бажаного шляхом маніпуляцій процесуальними документами, чим порушені фактично права відповідача, адже така ухвала змінює процесуальні обов`язки відповідача щодо подання відзиву, та вона впевнена, що саме цим керувався позивач через свого представника при поданні клопотання про виправленні описки. Вказує, що оскаржуваною ухвалою суд вніс зміни до резолютивної частини ухвали про відкриття провадження шляхом доповнення її новою "адресою для листування" позивача фактично адресою його представника адвоката Юшко Т.Г., а саме: вул. Богдана Хмельницького, буд. 6, м. Харків, пошт.інд.: 61001, ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_2 Наголошує, що виправлення "описки" стало формальним прикриттям для подолання наслідків пропущеного строку для подання відповіді на відзив. Вказує, що зміна адреси позивача на адресу адвоката це не "технічна описка". Вимога про направлення документів на адресу представника без достатнього правового підтвердження може суперечити принципу належного повідомлення учасника процесу, що впливає на процесуальну справедливість. Суд дійшов хибного висновку, що: заміна адреси реєстрації позивача на адресу адвоката є технічною опискою; · незазначення поштового індексу чи електронної пошти в ухвалі є підставою для виправлення. Насправді: адреса позивача була вказана правильно, як його зареєстроване місце проживання, і не є помилкою суду, а даними з позовної заяви; · зміна адреси на адресу адвоката фактично є зміною суті рішення, що прямо заборонено відповідно до ст. 269 ЦПК України та п. 19 постанови Пленуму ВСУ №14.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Ухвала суду першої інстанції щодо внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення віднесена до п. 19 ч. 1 ст. 353 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 369 ЦПК України з урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути апеляційні скарги, зазначені в частинах першій та другій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, оскільки із матеріалів справи не вбачається обставин, які б унеможливлювали розгляд справи без повідомлення учасників справи, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 19.06.2025 представник позивача ОСОБА_1 адвокат Юшко Т.Г., звернулась до суду із заявою про виправлення описки в ухвалі Фрунзенського районного суду м. Харкова від 25.04.2025, у якій просить суд виправити описку у резолютивній частині ухвали в абзаці учасники справи, виклавши вказаний абзац в наступній редакції:

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 , ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_2 , відсутній зареєстрований кабінет в ЄСІТС;

представник позивача адвокат Юшко Тетяна Григорівна, адреса для листування: вул. Богдана Хмельницького, буд. 6, м. Харків, пошт.інд.: 61001, ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_2 , тел. НОМЕР_2 , наявний зареєстрований кабінет

Заява обґрунтована тим, що у позивача ОСОБА_1 відсутній зареєстрований кабінет в ЄСІТС, в той час, як навпаки у представника адвоката Юшко Т.Г. він наявний, тому представник просить виправити дану технічну описку в ухвалі суду. Окрім того, в ухвалі не зазначено у позивача ОСОБА_1 адресу для листування: АДРЕСА_3 та його ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_2 , на яку позивачу направляти процесуальні документи, як зазначено в позивній заяві, що також є технічною опискою, яка підлягає виправленню.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується судом без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо), або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення).

Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

У постанові Верховного Суду від 05 лютого 2020 року у справі № 362/2179/17 (провадження № 51-3635км19), від 13 липня 2022 року в справі № 761/14537/15-ц (провадження № 61-3069св21), від 13 липня 2022 року в справі № 761/14537/15-ц вказано, що ухвала про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень має особливу правову природу, обумовлену її похідним характером, оскільки вона не вирішує будь-яких питань по суті, окрім як щодо виправлення допущених у судовому рішенні відповідного суду описок і очевидних арифметичних помилок або відмови у внесенні таких виправлень. Зміст ухвали про внесення виправлень у судове рішення завжди підпорядкований змісту судового рішення, до якого вносяться зміни, а тому оцінка правомірності постановлення такої ухвали з точки зору її змісту у випадку її оскарження в апеляційному чи касаційному порядку має здійснюватися одночасно з оцінкою змісту виправленого судового рішення. Отже, оскарження ухвали про внесення виправлень у судове рішення має здійснюватися в тому ж порядку, що і виправлене судове рішення, у тому числі з урахуванням інстанції суду, який прийняв таке рішення. Дотримання відповідного порядку оскарження може бути поєднано з наявністю відповідних обмежень права на оскарження тих чи інших судових рішень, крім випадків, коли суд, постановляючи ухвалу про внесення виправлень у судове рішення, вийшов за межі наданих йому законом повноважень.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» суд, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Суд вправі здійснити технічну заміну елементу, яка є очевидною й такою, що в подальшому може ускладнити виконання судового рішення.

Описка це помилка, яка пов`язана з неправильним написанням слів у тексті судового рішення. Виправленню підлягають виключно ті описки, які істотно впливають на суть прийнятого судового рішення та його виконання. Такими описками, зокрема, можуть бути: неправильне написання прізвищ, імен, по-батькові, найменувань учасників судового процесу, найменувань та адрес знаходження спірного майна, встановлених дат та строків тощо.

Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Колегія суддів зазначає, що при постановленні оскаржуваної ухвали не зачіпається суть самої ухвали, адже у п`ятнадцятому абзаці резолютивної части ухвали вірно зазначено прізвище, ім`я, по батькові боржника, а також вказано його ідентифікаційні дані-дату народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків та адресу проживання та адресу для листування.

Отже, як вбачається з оскаржуваної ухвали, вирішуючи питання про виправлення описки, суд не змінював зміст судового рішення, а лише усував технічні помилки, а саме невідповідність змісту ухвали щодо відомотей про позивача та його представника відомостям, що зазначені у позовній заяві.

Доводи апеляційної скарги стосовно того, що виправлення описки стало формальним прикриттям для подолання наслідків пропущеного строку для подання відповіді на відзив, колегією суддів не приймаються до уваги, оскільки сторона не позбавлена можливості у разі пропуску строку на подання відповіді на відзив звернутися до суду із заявою про залишення без розгляду відповіді на відзив.

Доводи стосовно того, що у матеріалах справи відсутній договір про надання правничої допомоги у суді, що підтверджує повноваження адвоката Юшко Т.Г. представляти інтереси позивача також не заслуговують на увагу, з огляду на таке.

Установлено, що до позовної заяви адвокатом Юшко Т.Г. був доданий ордер на представництво інтересів позивача у цій справі.

Відповідно до положень статей 55, 124 Конституції України та статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною 1 статті 58 ЦПК України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно частини 1 статті 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до частини 4 статті 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Згідно з частиною 1 статті 26 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Відповідно до Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням. В Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України.

Ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

Отже, ордер, який видано відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність", є самостійним документом, що підтверджує повноваження адвоката.

Надання договору про правничу допомогу, його копії або витягу разом із ордером чинна редакція ЦПК України не вимагає.

Отже, наведені доводи апелянта не спростовують правомірності винесення ухвали про виправлення описки.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не дають підстав для скасування ухвали про виправлення описки, тому ця ухвала підлягає залишенню без змін.

На підставі викладеного, керуючись, ст. 374,375,381-384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Немишлянського районного суду м. Харкова від 24 червня 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Н.П.Пилипчук

Судді О.Ю. Тичкова

О.В. Маміна