Справа № 554/8503/23
Провадження № 2/553/110/2025
У Х В А Л А

Іменем України

29.09.2025м. Полтава

Подільського районного суду міста Полтави

головуюча: суддя - Подмаркова Ю.М

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю "РОНТЕД" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ОСТАННІЙ БАСТІОН" про спростування недостовірної та такої, що порочить честь, гідність та ділову репутацію, зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

13.09.2023 в провадження Шевченківського (Октябрського) районного суду міста Полтави надійшла вищевказана позовна заява.

Ухвалою Шевченківського (Октябрського) районного суду міста Полтави від 06.10.2023 справу передано на розгляд до Подільського (Ленінського) районного суду міста Полтави.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.01.2024 головуючим у справі визначено суддю Подмаркову Ю.М.

Ухвалою судді Подільського (Ленінського) районного суду міста Полтави від 15.01.2024 прийнято позовну заяву та відкрито провадження в справі, призначено справу до судового розгляду в загальному провадженні в підготовче засідання.

Ухвалою Подільського районного суду міста Полтави від 14.08.2025 позовну заяву залишено без руху, позивачам надано строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Як слідує зі змісту вказаної ухвали суду, підставою для залишення позовної заяви без руху були наступні обставини: у позивача - юридичної особи ТОВ "РОНТЕД" відсутній електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Від представника відповідача ТОВ "Останній Бастіон" - адвоката Панченко О.О. надійшло клопотання про залишення позову без розгляду та вирішення питання стягнення судових витрат понесених відповідачем. На обґрунтування зазначила, що представник позивачів має зареєстрований кабінет в підсистемі Електронний суд, відповідно ухвалу отримав. Один із співпозивачів є юридичною особою зобов`язаний був зареєструвати кабінет в підсистемі Електронний суд, проте в порушення вимог чинного законодавства, цього не зробив. Тому він вважається таким, що обізнаний щодо процесуальних документі ухвалених судом. Крім того, позивачі повинні цікавитися ходом розгляду своєї справи, оскільки це є їхнім обов`язком та правом, що випливає із загальних принципів судочинства та практики Європейського суду з прав людини, який наголошує на необхідності сторони брати активну участь у процесі та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами. Судом встановлено, що у визначений судом термін десять днів з дня отримання копії ухвали, недоліки, вказані в ухвалі суду від 14 серпня 2025 року, заявником не були усунуті, а строк, наданий судом для усунення недоліків заяви, сплинув. При цьому, будь-яких запитів щодо руху справи, повідомлень щодо неможливості виконання ухвали суду від 14 серпня 2025 року у строки, встановлені судом, від заявників та їх представника також не надходило.

Представник позивачів є зареєстрованим користувачем у системі «Електронний суд». Згідно з довідкою про доставку електронного листа документ в електронному вигляді "ухвала по ц.с." від 14.08.2025 доставлено 15.08.2025 о 18:16 до електронного кабінету користувача ОСОБА_2 .

Поштові конверти з копією ухвали від 14.08.2025, надіслані позивачам ОСОБА_1 та ТОВ "Ронтед", повернулися на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Інформація від позивачів про зміну адреси місця проживання (перебування, знаходження) чи адреси, на яку їм слід направляти процесуальні документи щодо розгляду їх позову, до суду не надходила.

З моменту залишення позовної заяви без руху, ані позивачі, ані їх представник, будучи належним чином повідомленими про рух справи, справою не цікавились, будь-яких заяв або клопотань до суду не подавали.

Отже, у встановлений судом строк позивачем ТОВ "Ронтед" не були усунуті недоліки позовної заяви, визначені ухвалою суду від 14.08.2025.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процес. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом. (ч. ч. 1, 2, п. 10 ч. 3ст. 2 ЦПК України)

Відповідно до частини 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Як зазначає Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнов проти України», в силу вимог частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням частини 1 ст. 6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 27.05.2020 року у справі №9901/11/19 вказала, що у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

У розумінні процесуального законодавства України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді справи.

Частиною 4 ст. 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Суд враховує, що з моменту залишення позовної заяви без руху, ані позивачі, ані їх представник, будучи належним чином повідомленими про рух справи, справою не цікавились, будь-яких заяв або клопотань до суду не подавали.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

ЄСПЛ у своїх рішеннях у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду, за своєю природою, потребує регулювання з боку держави.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.01.2023 року у справі № 9901/278/21, провадження № 11-126заі22.

Відповідно до ч. ч. 11-13 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно, як це закріплено положеннями ч. 2 ст. 257 ЦПК України.

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 187 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю "РОНТЕД" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ОСТАННІЙ БАСТІОН" про спростування недостовірної та такої, що порочить честь, гідність та ділову репутацію, зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачам, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивачі мають право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Полтавського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Полтави протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано суддею 29.09.2025.

Суддя: Ю.М. Подмаркова