КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

19 вересня 2025 року

справа № 940/1539/25

провадження № 22-з/824/1178/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Музичко С.Г.,

суддів: Болотова Є.В., Сушко Л.П.

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за апеляційними скаргами представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Тетівївського районного суду Київської області від 15 серпня 2025 року та на ухвалу Тетівївського районного суду Київської області від 14 серпня 2025 року, постановлені під головуванням судді Мандзюк С.І. у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «Укргазбанк», приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Васалатьєва Олена Анатоліївна, про усунення від права на спадкування та визнання права власності порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Тетівївського районного суду Київської області від 14 серпня 2025 року у задоволенні заяви про забезпечення позову відмовлено.

Ухвалою Тетівївського районного суду Київської області від 15 серпня 2025 року справу передано за підсудністю на розгляд Дніпровському районному суду міста Києва.

До Київського апеляційного суду надійшла заява від представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову, шляхомнакладення арешту на нерухоме майно, а саме: трикімнанту квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 00, що належить на праві власності ОСОБА_3 .

Ч. 1 ст. 151 ЦПК України встановлено, що суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити передбачені цим Кодексом заходи забезпечення позову.

Відповідно до ч. 3 цієї ж статті забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

В свою чергу, згідно пунктів 1 і 2 ч.1 ст. 152 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається: 1) до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо; 2) одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Правова природа арешту майна чи іншого обмеження стосовно майна, вчиненого у зв`язку із провадженням у цивільній справі, полягає у обмеженні права розпорядженні ним (продаж, дарування, відчуження в інший спосіб, передання в заставу, іпотеку, укладення інших правочинів чи перероблення майна), при цьому за власником зберігається право користування. Таке обмеження допускається, якщо воно передбачено законом і є обґрунтованим.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчитися, що між сторонами виник спір.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 зазначено, що: "співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам".

У заяві про забезпечення позову, заявницею зазначено, що оголошено аукціон з продажу трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , яка є об`єктом забезпечення у відкритому виконавчому провадженні та у порядку виконання якого на спірне майно було накладено арешт. Заявницею дії приватного виконавця не оскаржуються та рішень, які б встановлювали протиправність виконавчих дій матеріали справи не містять. Тобто, дане майно є забезпеченням у відкритому виконавчому провадженні.

Таким чином, настання негативних наслідків від не вжиття заходів забезпечення позову заявником не доведено.

Крім того, оскільки в межах поданих апеляційних скарг, судом апеляційної інстанції буде вирішуватися лише питання, щодо визначення суду, до підсудності якого відноситься справа, то питання щодо забезпечення позову має вирішуватися судом, підсудністю якому буде визначена.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що у задоволенні заяви про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на нерухоме майно, а саме: трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 00, що належить на праві власності ОСОБА_3 , поданої до Київського апеляційного суду, слід відмовити.

Згідно ч. 5 ст. 118 ЦПК України за результатами розгляду заяви про забезпечення доказів суд постановляє ухвалу про задоволення чи відмову у задоволенні заяви.

Керуючись ст. 158 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову залишити без задоволення.

Ухвала судунабирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач

Судді