КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/824/8699/2025 Доповідач у суді ІІ інстанції Голуб С.А.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Голуб С.А.,

суддів: Слюсар Т.А., Таргоній Д.О.,

за участю секретаря судового засідання - Гаврилко Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 13 лютого 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Правова Група «Домінанта», третя особа - ОСОБА_2 , про стягнення коштів,

в с т а н о в и в:

У жовтні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) «Правова Група «Домінанта», третя особа - ОСОБА_2 , про стягнення коштів за договором про надання юридичних послуг та правової допомоги № 06-02-17-1 від 06 лютого 2017 року.

26 листопада 2024 року під час підготовчого провадження у справі представник ТОВ «Правова Група «Домінанта» - адвокат Левченко К.М. подав клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи, на вирішення якої поставити наступне питання:

- Чи виконано підпис в квитанції до прибуткового касового ордеру, в графі головний бухгалтер, ОСОБА_3 чи іншою особою?

Зазначене клопотання представник відповідача обґрунтував тим, що квитанція до прибуткового касового ордера, відповідно до якої позивач просить стягнути грошові кошти, ТОВ «Правова Група «Домінанта» не видавалася і не підписувалася його уповноваженою особою.

У запереченні на клопотання про призначення експертизи представник ОСОБА_1 - адвокат Ковальчук Р.М. просив відмовити ТОВ «Правова Група «Домінанта» в призначенні судової почеркознавчої експертизи, а у випадку призначення судом такої експертизи просив поставити експерту такі питання:

- Чи виконано підпис на квитанції до прибуткового касового ордера № б/н від б/д від імені невстановленої в графі «Головний бухгалтер» в квитанції до прибуткового касового ордера №___ від____ «__________» (підстава: оплата за юридичні послуги згідно договору № 06-02-17-1 від 06.02.2017 р.) та на договорі про надання юридичних послуг та правової допомоги № 06-02-17-1 від 06 лютого 2017 року однією особою?

- Чи виконано підпис від імені директора ТОВ «Правова Група «Домінанта» ОСОБА_3 в договорі № 06-02-17-1 від 06 лютого 2017 року про надання юридичних послуг та правової допомоги ОСОБА_3 чи іншою особою?

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 13 лютого 2025 року клопотання представника ОСОБА_1 та представника ТОВ «Правова Група «Домінанта» про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи задоволено.

Призначено у справі № 756/12534/24 за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Правова Група «Домінанта», третя особа - ОСОБА_2 , про стягнення коштів судову почеркознавчу експертизу, в межах якої на розгляд експерта поставлено наступні питання:

- Чи виконано підпис в квитанції до прибуткового касового ордеру, в графі головний бухгалтер, ОСОБА_3 чи іншою особою?

- Чи виконано підпис на квитанції до прибуткового касового ордера № б/н від б/д від імені невстановленої в графі «Головний бухгалтер» в квитанції до прибуткового касового ордера №___ від____ «__________» (підстава: оплата за юридичні послуги згідно договору № 06-02-17-1 від 06.02.2017 р.) та на договорі про надання юридичних послуг та правової допомоги № 06-02-17-1 від 06 лютого 2017 року однією особою?

- Чи виконано підпис від імені директора ТОВ «Правова Група «Домінанта» ОСОБА_3 в договорі № 06-02-17-1 від 06 лютого 2017 року про надання юридичних послуг та правової допомоги ОСОБА_3 чи іншою особою?

Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз із попередженнях їх про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

Надано в розпорядження експертів усі матеріали справи № 756/12534/24, оригінал договору № 06-02-17-1 від 06 лютого 2017 року про надання юридичних послуг та правової допомоги, а також оригінал квитанції до прибуткового касового ордеру.

У якості вільних зразків підпису ОСОБА_3 експертам використовувати зразки, які містяться в оригіналах документів в графі «Підпис» поряд з друкованим або рукописним написом «ОСОБА_3» або « ОСОБА_3 » згідно із зазначеним переліком.

У якості експериментальних зразків підпису ОСОБА_3 експертам використовувати: зразки ОСОБА_3 , виконані в положенні стоячи, які містяться на 20 білих аркушах; зразки ОСОБА_3 , виконані в положенні сидячи, які містяться на 20 білих аркушах.

Витрати, пов`язані з проведенням судової почеркознавчої експертизи щодо відповіді на питання: «Чи виконано підпис в квитанції до прибуткового касового ордеру, в графі головний бухгалтер, ОСОБА_3 чи іншою особою?», покладено на відповідача ТОВ «Правова Група «Домінанта».

Витрати, пов`язані з проведенням судової почеркознавчої експертизи щодо відповіді на інші питання, покладено на позивача ОСОБА_1 .

Провадження у справі зупинено до отримання висновку експерта.

Постановляючи зазначену ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що у цій справі необхідні спеціальні знання для вирішення питання щодо того, чи підписи в квитанції до прибуткового касового ордера та в договорі про надання юридичних послуг та правової допомоги здійснено саме уповноваженою особою відповідача - ОСОБА_3 , тому клопотання представників сторін слід задовольнити та призначити у справі судову почеркознавчу експертизу із зазначенням ними переліком питань.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, позивач в особі представника - адвоката Ковальчука Р.М. звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить його скасувати з мотивів порушення судом першої інстанції норм процесуального й неправильного застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, зазначає, що Оболонським районним судом м. Києва в рішенні від 31 липня 2023 року та Київським апеляційним судом в постанові від 19 березня 2024 року у справі № 756/4678/23 про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 до ТОВ «Правова група «Домінанта», третя особа - ОСОБА_2 , про стягнення безпідставно набутих коштів було встановлено що: квитанція до прибуткового касового ордера є належним, допустимим та достовірним доказом; відсутність даних про реєстрацію у відповідача реєстраторів розрахункових операцій не спростовує факту отримання авансового платежу від позивача в готівковій формі; висновками експертиз встановлено факт підписання договору, квитанції директором ТОВ «Правова група «Домінанта» та, відповідно, проставлення печатки підприємства.

Таким чином, у процесі розгляду справи № 756/4678/23 були встановлені обставини щодо підписання директором ТОВ «Правова група «Домінанта» квитанції до прибуткового ордеру, які є преюдиційними для даної справи № 756/12534/24, тому в суду першої інстанції були відсутні підстави для призначення у цій справі почеркознавчої експертизи.

Наголошує, що разом із позовною заявою про стягнення коштів за договором про надання юридичних послуг та правової допомоги ним було надано висновки експерта № 22-4517 та № 22-4817 від 23 грудня 2022 року.

Висновком експерта Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз № 22-4517 від 23 грудня 2022 року, підготовленого за результатами судово-почеркознавчої експертизи, встановлено, що досліджуваний підпис у наданому на експертизу документі - квитанції до прибуткового касового ордера № б/н від б/д про прийняття від ОСОБА_1 «підстава: оплата за юридичні послуги згідно договору № 06-02-17-1 від 06.02.2017 р.» суми 4 050 000,00 (чотири мільйона п`ятдесят тисяч грн.) «Типова форма № КО-1» розміщений в графі «Головний бухгалтер» (підпис, прізвище, ініціали), виконаний ОСОБА_3 .

Тобто, позивачем додано до матеріалів справи висновок експерта, який відповідає на питання щодо підпису від імені невстановленої в графі «Головний бухгалтер» в квитанції до прибуткового касового ордера №___ від____ «__________» (підстава: оплата за юридичні послуги згідно договору № 06-02-17-1 від 06.02.2017 р.) ОСОБА_3 або іншою особою.

Висновок експерта № 22-4517 від 23 грудня 2022 року підготовлено відповідно до Закону України «Про судову експертизу» кваліфікованим експертом, який має відповідну кваліфікацію та внесений до реєстру атестованих судових експертів. Цей висновок експерта містить докладний опис проведеного дослідження та обґрунтовані висновки з поставлених питань, є повним і достатньо обґрунтованим.

Представником відповідача подано заяву про призначення почеркознавчої експертизи, питання в якій є тотожним висновку експерта, який наданий позивачем при зверненні до суду.

Відтак, відповідно до вимог статті 102 ЦПК України суд першої інстанції мав би обґрунтувати, в чому є необхідність у призначенні такої ж експертизи, проте в порушення норм процесуального закону цього зроблено не було, зокрема, не зазначено в чому наявність суперечностей між наявним висновком експерта та наявними в матеріалах справи доказами.

Крім того, суд не врахував, що представником відповідача не було дотримано строки для подання доказів у цивільній справі відповідно до приписів статей 83, 126, 178 ЦПК України та не заявлялось клопотання про продовження цих процесуальних строків до їх спливу відповідно до статті 127 ЦПК України.

Також зазначає, що адвокат Ковальчук Р.М. взагалі не просив призначити експертизу у вказаній справі, а лише в порядку частини п`ятої статті 103 ЦПК України скористався правом задати суду питання у випадку призначення судом відповідної експертизи.

За наведених обставин суд першої інстанції помилково застосував статтю 105 ЦПК України, ототожнивши заперечення представника позивача на клопотання представника відповідача про призначення експертизи та уточнення додаткових питань, із нібито заявленим клопотанням про призначення експертизи зі сторони позивача, чого в дійсності не було.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач в особі представника - адвоката Левченка К.М. просить вказану апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін, посилаючись на те, що суд першої інстанції надав належну оцінку наданим сторонами доказам та фактичним обставинам справи, ухвалив законне й обґрунтоване судове рішення про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відзив на апеляційну скаргу від третьої особи до суду апеляційної інстанції не надійшов.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник ОСОБА_1 - адвокат Ковальчук Р.М. підтримав доводи апеляційної скарги, просив задовольнити її вимоги.

Представник ТОВ «Правова Група «Домінанта» - адвокат Левченко К.М. в судовому засіданні заперечував проти аргументів апеляційної скарги, просив залишити її без задоволення.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки до апеляційного суду не повідомила, тому колегія суддів дійшла висновку, що її неявка відповідно до вимог частини другої статті 372 ЦПК України не перешкоджає розгляду апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, пояснення представників сторін в судовому засіданні, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, а також відзиву на неї, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити з таких підстав.

Судом встановлено, що 04 жовтня 2024 року ОСОБА_1 пред`явив в суді позов до ТОВ «Правова Група «Домінанта», третя особа - ОСОБА_2 , про стягнення коштів за договором про надання юридичних послуг та правової допомоги № 06-02-17-1 від 06 лютого 2017 року, пені, інфляційних втрат та трьох процентів річних у загальному розмірі 6 519 041,33 грн.

До позовної заяви позивач долучив, зокрема, висновок експерта Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України № 22-4517, складений 23 грудня 2022 року на замовлення його представника - адвоката Ковальчука Р.М. за результатами проведеної судово-почеркознавчої експертизи.

Відповідно до вказаного висновку експерта Сакалюк В.Р., яка попереджена про кримінальну відповідальність за статтею 384 КК України, досліджуваний підпис у наданому на експертизу документі - квитанції до прибуткового касового ордера № б/н від б/д про прийняття від ОСОБА_1 «підстава: оплата за юридичні послуги згідно договору № 06-02-17-1 від 06.02.2017 р.» суми 4 050 000,00 (чотири мільйона п`ятдесят тисяч грн.) «Типова форма № КО-1» розміщений в графі «Головний бухгалтер» (підпис, прізвище, ініціали), виконаний ОСОБА_3 .

26 листопада 2024 року представник ТОВ «Правова Група «Домінанта» - адвокат Левченко К.М. подав клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи, посилаючись на те, що квитанція до прибуткового касового ордера, відповідно до якої позивач просить стягнути грошові кошти, ТОВ «Правова Група «Домінанта» не видавалася і не підписувалася його уповноваженою особою, у тому числі ОСОБА_3 .

Представник ОСОБА_1 - адвокат Ковальчук Р.М. заперечував проти задоволення клопотання відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи з підстав його необґрунтованості, протеу випадку призначення судом такої експертизи просив доповнити її запропонованими ним питаннями.

Суд першої інстанції, розглянувши вказане клопотання сторони відповідача в підготовчому судовому засіданні, дійшов висновку про наявність передбачених законом підстав для призначення у справі судової почеркознавчої експертизи, оскілки необхідні спеціальні знання для вирішення питання щодо того, чи підписи в квитанції до прибуткового касового ордера та в договорі про надання юридичних послуг та правової допомоги здійснено саме уповноваженою особою відповідача - ОСОБА_3

Однак із такими висновками суду колегія суддів повністю погодитися не може з наступних підстав.

Згідно зі статтею 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положення цього конституційного принципу закріплені у статтях 12, 13, 81 ЦПК України.

Згідно статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Стандарт доказування залежить від специфіки обставин, про доведення яких йдеться, а сторонам повинна бути надана можливість повідомити будь-які докази, необхідні для успіху скарги. При визначенні наявності або відсутності підстав для призначення судової експертизи суди не повинні ігнорувати позицію осіб, які беруть участь у справі. Для забезпечення реалізації вказаного положення суди повинні мотивовано відповідати на клопотання сторін як про призначення експертизи, так і про відмову в її призначенні. Крім того, вирішуючи питання про доцільність призначення експертизи в цивільній справі, необхідно враховувати чи має значення для справи факт, який експерт має встановити, чи не доведений той чи інший факт іншими доказами, зібраними у справі, які реальні можливості тієї чи іншої судової експертизи.

Вказаний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 24 березня 2021 року у справі № 760/13253/19.

За змістом частин першої - третьої статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

За правилом статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

У відповідності до частини першої статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Положеннями статті 113 ЦПК України передбачено, що якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з чим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи.

Таким чином, процесуальним законом передбачено дві підстави для призначення судом повторної експертизи, а саме: у випадку, якщо висновок експерта суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пунктах 10, 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

Отже, проведення повторної експертизи можливе у випадку, коли: 1) висновок експерта недостатньо обґрунтований; 2) висновок експерта суперечить іншим матеріалам справи; 3) наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Повторна експертиза за клопотанням сторони може призначатися судом не в будь-якому випадку, коли сторона буде вважати це необхідним, а лише за наявності передбачених законом умов, із яких формується предмет дослідження судом при розгляді клопотання про призначення експертизи.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення. Недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 08 листопада 2018 року справі № 910/14672/17, від 24 квітня 2018 року у справі № 910/9394/17 та від 26 жовтня 2018 року у справі № 910/9971/17.

Зі змісту оскаржуваної ухвали суду першої інстанції вбачається, що вона не відповідає вищевказаним вимогам законодавства, оскільки в її мотивувальній чистині не наведено жодних підстав та обґрунтованих мотивів для висновку про необхідність призначення у цій справі повторної судово-почеркознавчої експертизи за наявності в матеріалах справи висновку експерта Одеського науково-дослідного інституту судових експертизМіністерства юстиції України № 22-4517 від 23 грудня 2022 року, складеного за результатами проведення первинної судово-почеркознавчої експертизи на замовлення представника ОСОБА_1 - адвоката Ковальчука Р.М. (а.с. 36-43).

Та обставина, що почеркознавча експертиза проведена не за ухвалою суду у справі, що переглядається, не є підставою вважати її недопустимим доказом, оскільки особа яка проводила цю експертизу є атестованим судовим експертом, обізнана про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок за статтею 384 КК України, сам висновок є в достатній мірі інформативним щодо предмета доказування, а отже є допустимим письмовим доказом у справі, який слід оцінити у сукупності із іншими доказами у справі.

Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 07 лютого 2024 року у справі № 201/11458/20.

Суд першої інстанції не врахував, що у клопотанні ТОВ «Правова Група «Домінанта»не було зазначено, в чому саме полягає його сумнів у правильності висновку експерта № 22-4517 від 23 грудня 2022 рокуза результатами уже проведеної судової почеркознавчої експертизи, у зв`язку з чим необґрунтовано задовольнив це клопотання, фактично призначивши у справі повторну судову почеркознавчу експертизи з одного і того ж питання.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що висновок експерта, підготовлений як на замовлення учасника справи, так і на підставі ухвали суду, має однакову юридичну силу і є рівнозначним засобом доказування у суді, якщо він відповідає вимогам законодавства, зокрема, містить попередження (обізнаність) експерта про відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні (стаття 110 ЦПК України).

У справі, яка переглядається, судова експертиза проведена на замовлення позивача атестованим судовим експертом Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз, який має відповідну освіту, необхідну для проведення такого виду експертиз та попереджений про кримінальну відповідальність за статтею 384 КК України.

При цьому заявлене представником відповідача - адвокатом Левченком К.М.клопотання про призначення у справі ще однієї (повторної) експертизи не містить належних доводів щодо неповноти, неясності чи необґрунтованості висновку експерта № 22-4517 від 23 грудня 2022 року.

Представник відповідача не надав належного обґрунтування і тому, що висновок експертизи виготовлений з порушенням норм законодавства, що у свою чергу не давало достатніх підстав для призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи. Не містить клопотання про призначення експертизи також обґрунтування того, яким саме доказам у справі суперечить висновок експертизи.

Задовольняючи зазначене клопотання, всупереч положенням частини першої статті 104 та частини другої 113 ЦПК України районний суд теж не оцінював висновок експерта № 22-4517 судово-почеркознавчої експертизи на предмет його відповідності вимогам чинного законодавства та наявності недоліків, які б породжували сумніви у правильності та обґрунтованості зробленого в ньому висновку судового експерта.

Обґрунтованих мотивів стосовно повторного проведення у справі судово-почеркознавчої експертизиу зв`язку з істотним порушенням процесуальних норм, які регулюють порядок призначення і проведення попередньої судової експертизи, яка була призначена та проведена в експертній державній установі на замовлення позивача, оскаржуване судове рішення не містить і належні докази того, що висновок експерта є неповним, неясним, неправильним або недостатньо обґрунтованим відсутні, а тому висновок суду першої інстанції про призначення повторної експертизи у справі є передчасним.

Виходячи з наведеного, суд першої інстанції, не встановивши всіх обставини справи та не дослідивши форму і зміст наявних у справі висновків експертів, дійшов необґрунтованого висновку про наявність передбачених законом підстав для задоволення клопотання відповідача та призначення в даній справі повторної судової почеркознавчої експертизи.

Рішеннями Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) визначено, що розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення ЄСПЛ у справі «Фрідлендер проти Франції» «Федіна проти України»від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року).

У рішенні ЄСПЛ у справі «Дульський проти України» зазначено, що очевидне безпідставне призначення судової експертизи є порушенням наведених приписів, що має наслідком порушення прав та охоронюваних законом інтересів учасників справи, у тому числі права на розгляд справи судом встановленим законом, у розумний строк, тому у такому випадку перегляд цієї ухвали, з урахуванням взаємозв`язку правомірності зупинення провадження як наслідку призначення у справі судової експертизи, та її скасування є виправданим, а також таким, що ґрунтується на засадах верховенства права.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно із вимогами статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги заслуговують на увагу, а висновок суду щодо призначення судової експертизи та зупинення провадження у справі є необґрунтованим та не відповідає нормам діючого законодавства, тому відповідно до положень статті 379 ЦПК України ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Оскільки справа передається для продовження розгляду до суду першої інстанції, то відсутні підстави для розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції відповідно до положень статей 141, 382 ЦПК України.

Керуючись статтями 367 - 369, 374, 379, 381 - 384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 13 лютого 2025 року про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи скасувати, справу № 756/12534/24 направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та відповідно до пункту 2 частини першої статті 389 ЦПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий С.А. Голуб

Судді: Т.А. Слюсар

Д.О. Таргоній