УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 вересня 2025 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце реєстрації як внутрішньо переміщена особа: АДРЕСА_2 ) поданої представником за ордером ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП: не встановлено, місце реєстрації зазначене позивачем як останнє відоме: АДРЕСА_4 ) про виділ частки майна із спільної сумісної власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою, -

встановив:

21 серпня 2025 року представник позивача через систему «Електронний суд» звернувся з позовом до відповідача про виділ частки майна із спільної сумісної власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою, у якому просив:

-Виділити в натурі із спільної часткової власності в окремий об`єкт нерухомого майна в приватну особисту власність позивача належні їй 70/100 частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_5 , з відповідною частиною господарських та побутових будівель та споруд, належних їй на підставі договору купівлі-продажу, укладеного 06.11.2023 року, який посвідчено приватним нотаріусом ХМНО Нікодон О.О. та зареєстровано в реєстрі за №406 відповідно до Висновку судового експерта.

-Встановити порядок користування земельною ділянкою за адресою домоволодіння АДРЕСА_5 загальною площею 350 кв.м., кадастровий номер :01:001:3438, вид цільового призначення -02.01 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд та виділити в індивідуальне користування ОСОБА_1 для забезпечення безперешкодного доступу до всіх будівель та споруд згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи;

-Здійснити розподіл судових витрат;

-Витребувати докази.

Відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції матеріали позовної заяви з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.08.2025 року передана судді Булах Є.М. 25.08.2025 року.

Згідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання(перебування) такої фізичної особи.

За інформацією отриманою судом 01.09.2025 року з Департаменту з питань громадянства, паспортизації та реєстрації Державної міграційної служби України, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передано судді 15.09.2025 року, місце реєстрації відповідача не встановлено.

За інформацією отриманою судом 02.09.2025 року з Департаменту адміністративних послуг Херсонської міської ради, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передано судді 15.09.2025 року, відомості стосовно місця проживання відповідача відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

Відповідно до ч. 10 ст. 187 ЦПК України, якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Враховуючи приписи ч. 1 ст. 27 ЦПК України, ч.1 ст.30 ЦПК України та той факт, що позивач до суду із позовом до відповідача звернувся за останнім відомим йому місцем реєстрації відповідача, дана справа підсудна Херсонському міському суду Херсонської області.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві зазначається ціна позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Так, за п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення судового збору та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року №358.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно зазначеної вище Постанови Кабінету Міністрів України №358 від 21 серпня 2014 року строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Долучені до позовної заяви документи не містять інформації про те, що вартість домоволодіння станом на дату звернення до суду становить 337 398,00 грн..

Для визначення ціни позову позивачу слід долучити до позовної заяви оцінку вартості майна станом на час звернення до суду, чи інший доказ про вартість нерухомого майна та визначити дійсну ціну позову у відповідності до ч. 2 ст.176 ЦПК України, та розрахувати суму судового збору, яка підлягає сплаті.

При цьому суддя зауважує, що відповідно до абз. 2 пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» та станом на 1 січня 2025 року становить 3 028,00гривні. Отже, за одну вимогу майнового характеру, сума судового збору становить не менше 1 211,20 грн. (3 028, 00 х 0.4) та не більше 15 140, 00 грн. (3 028,00 х 5).

У випадку ненадання документу, що встановлює дійсну вартість майна, враховуючи реальні ціни на житло, середню вартість домоволодінь у м. Херсоні та приписи ч.2 ст. 176 ЦПК України, суд попередньо визначає суму судового збору, який підлягає оплаті при поданні позову за вимогу майнового характеру у розмірі 15 140,00 грн.

Тобто, за вирахуванням 3 373,98 грн. сплачених за квитанцією №5322-3003-7616-7962 від 21.08.2025 року загальна сума судового збору за позовними вимогами ОСОБА_1 що необхідно доплатити складає 11 766,02 грн.

За п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовні заяві викладається зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

В роз`ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше для визначення предмета доказування по даній справі.

Відповідно до п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак, позивачем не надано висновку експерта з варіантами виділу/можливість такого виділу частки будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою станом на час звернення до суду із позовом. Як і не долучено відповідного клопотання про проведення з цього питання експертизи.

Позивач, за обставинами викладеними у позові зазначає, що інший співвласник нерухомого майна не перебуває у м. Херсон, свою частину домоволодіння надав третім особам, однак до позову позивачем не долучено відповідних доказів.

У порушення п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, враховуючи що за змістом викладених обставин вбачається що предметом позову є виділ частки майна із права спільної часткової власності, позивачем не ставиться вимога про визначення статусу спірного майна у відповідності до вимог ЦК України, та потребує узгодження вказаного із способом захисту цивільного права позивача у разі його порушення відповідачем.

Клопотання про витребування доказів слід привести у відповідність до вимог ст.ст. 84 і 183 ЦПК України.

Відповідно до статті 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки, шляхом звернення до суду у передбачений процесуальним законодавством спосіб. Позовну заяву з виправленими недоліками необхідно подати у кількості екземплярів, що відповідає кількості учасників справи із долученням доказів, що підтверджують обставини позову.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення вищевказаних недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін заява буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Керуючись ст. 175, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце реєстрації як внутрішньо переміщена особа: АДРЕСА_2 ) поданої представником за ордером ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП: не встановлено, місце реєстрації зазначене позивачем як останнє відоме: АДРЕСА_4 ) про виділ частки майна із спільної сумісної власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити заявнику/представнику.

Надати позивачу/представнику строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.М. Булах