Справа № 2-4805/11
Провадження № 2-зз/175/28/25
У Х В А Л А

25 вересня 2025 року с-ще Слобожанське

Суддя Дніпровського районного суду Дніпропетровської області Войтух О.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду Дніпропетровської області надійшла заява ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову.

Вивчивши заяву та додані до неї документи встановлено наступне.

За заявленими вимогами заявник просить скасувати заходи забезпечення позову вжиті на підставі ухвали Дніпропетровського районного суду від 07 жовтня 2010 року.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно ч. 1 ст. 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

З доданих до заяви документів, зокрема ухвали Дніпропетровського районного суду від 07 жовтня 2010 року, якою накладено арешт на нерухоме майно, яке належить матері заявниці ОСОБА_2 , убачається, що заходи забезпечення позову вживалися судом в рамках цивільної справи за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до відповідачів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Українське фінансове агентство «Верус» про стягнення заборгованості.

У поданій до суду заяві про скасування заходів забезпечення позову заявник зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, після чого відкрилася спадщина на майно, яке ОСОБА_1 прийняла, однак у зв`язку із накладеним арештом на квартиру вона позбавлена можливості реалізувати свої спадкові права.

Вирішуючи питання можливості прийняття до провадження заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, суд звертає увагу на наступне.

Враховуючи конструкцію вищенаведеної норми ч. 1 ст. 158 ЦПК України убачається, що цивільним процесуальним законом визначено лише два суб`єкта наділених правом ініціювання питання про скасування вжитих судом заходів забезпечення позову, а саме безпосередньо судом або учасником справи в межах якої судом вживалися такі заходи.

Натомість, заявник ОСОБА_1 процесуального статусу учасника справи, в межах якої судом було постановлено ухвалу про вжиття заходів забезпечення позову не має, а відтак не наділена правом ініціювання питання про їх скасування.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи викладене встановлено, що заява ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову підлягає поверненню заявнику, відповідно до положень п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Заявнику слід роз`яснити, що для зняття арешту з нерухомого майна слід звернутися до суду з відповідним позовом.

Керуючись п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.М. Войтух