Справа № 183/7504/24
№ 2-п/183/40/25

У Х В А Л А
25 вересня 2025 року Самарівський міськрайонний суд Дніпропетровської області, у складі:
головуючої судді Сороки О.В.,
секретаря судових засідань Григорьєвої В.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, заяву представника відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроволодар» - Прибильського Віталія Геннадійовича, про перегляд заочного рішення по справі № 183/7504/24 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроволодар» про повернення земельної ділянки,
представника відповідача Прибильського В.Г.,
представника позивача Ямкового В.Ф., -
10 вересня 2025 року представник відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроволодар» - Прибильський В.Г., через систему «Електронний суд», звернувся до суду із заявою, в якій просить: скасувати заочне рішення Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 серпня 2025 року у цивільній справі № 183/7504/24 та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.
В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що заочним рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12.08.2025 року в цивільній справі № 183/7504/24 було вирішено: «Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроволодар» про повернення земельної ділянки, - задоволено.
Відповідач не погоджується із заочним рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12.08.2025 року в цивільній справі № 183/7504/24, вважає його безпідставним та необґрунтованим, а тому й таким, що підлягає перегляду та скасуванню, враховуючи наступне.
Як зазначає представник відповідача, ТОВ «Агроволодар» не було повідомлено належним чином про розгляд цивільної справи № 183/7504/24, що підтверджується наступним.
Юридичною адресою ТОВ «Агроволодар» є: м. Дніпро, вулиця Моссаковського Володимира, б. 8. Позивач міг вказати в позовній заяві адресу знаходження відповідача у місті Києві, проте дана обставина не відповідає дійсності, оскільки юридична адреса ТОВ «Агроволодар» знаходиться у місті Дніпро.
ТОВ «Агроволодар» не отримувало копію позовної заяви, інших заяв, клопотань позивача, що призвело до відсутності можливості надати відповідачем свої заперечення на позовну заяву, заяви, клопотання. Викладені обставини підтверджують поважність причин неявки в судові засідання ТОВ «Агроволодар», не надання заперечень на позовну заяву, оскільки відповідач не отримував відповідні заяви та не був повідомлений про дату та час судових засідань.
Крім того, як зазначає представник відповідача - обраний позивачем спосіб захисту є неефективним, оскільки задоволення вимоги про зобов`язання ТОВ «Агроволодар» повернути ОСОБА_1 спірну земельну ділянку не може призвести до захисту або відновлення порушеного речового права позивача, зокрема повернення у його користування спірної земельної ділянки, так як відповідно до запису в держаному реєстрі відповідач на законних підставах користується відповідною земельною ділянкою. Виходячи із норм чинного законодавства, запис в державному реєстрі про право є законним підтвердженням існування такого права, а тому обраний Позивачем спосіб захисту не поновить нібито порушені права ОСОБА_1 . Задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про зобов`язання повернути спірне майно, не призведе до поновлення прав позивача, відновлення користування або розпорядження ним зазначеним майном, а отже, такі вимоги не є ефективним способом захисту права позивача, яке потребуватиме додаткових засобів захисту.
Ухвалою суду від 17 вересня 2025 року заява прийнята до розгляду.
В судовому засіданні представник відповідача підтримав заяву про перегляд заочного рішення у повному обсязі та просив її задовольнити.
В судовому засіданні представник позивача заперечував проти заяви про перегляд заочного рішення та просив суд відмовити у її задоволенні.
Вислухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали додані до заяви, суд приходить до висновку, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Судом встановлено, що в провадженні Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області з 23.07.2024 року перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроволодар» про повернення земельної ділянки.
Заочним рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 серпня 2025 року позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроволодар» про повернення земельної ділянки, - задоволено.
В обґрунтування поважності причин неявки в судове засідання, неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, представник відповідача посилається на обставини не надіслання на його адресу позовної заяви з додатками.
Однак, зазначені твердження представника відповідача є безпідставними, оскільки не відповідають обставинам справи.
Положеннями ч. 1 ст. 177 ЦПК України визначено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.
У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.
За змістом частин 5 7 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.
Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.
Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.
Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.
Порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів) визначені Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі Положення № 1845/0/15-21).
Згідно п. 3 розділу I Положення № 1845/0/15-21 Єдина судова інформаційно телекомунікаційна система (ЄСІТС) - сукупність інформаційних та телекомунікаційних підсистем (модулів), які забезпечують автоматизацію визначених законодавством та цим Положенням процесів діяльності судів, органів та установ в системі правосуддя, включаючи документообіг, автоматизований розподіл справ, обмін документами між судом та учасниками судового процесу, фіксування судового процесу та участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції, складання оперативної та аналітичної звітності, надання інформаційної допомоги суддям, а також автоматизацію процесів, які забезпечують фінансові, майнові, організаційні, кадрові, інформаційно-телекомунікаційні та інші потреби користувачів ЄСІТС.
Підпунктом 6.5 п. 6 розділу II Положення № 1845/0/15-21 визначено, що відповідно до Закону України «Про судоустрій і статус суддів», процесуального законодавства України ЄСІТС забезпечує обмін документами та інформацією (надсилання та отримання документів та інформації, спільна робота з документами) в електронній формі між судами, іншими органами та установами в системі правосуддя, учасниками судового процесу, а також проведення відеоконференції в режимі реального часу.
У відповідності до п. 24 розділу II Положення № 1845/0/15-21 підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.
Пунктом 29 розділу II Положення № 1845/0/15-21 передбачено, що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.
У випадку, коли інший учасник справи відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів.
В іншому випадку засобами Електронного суду користувача інформують про відсутність в іншого учасника справи зареєстрованого Електронного кабінету.
Оскільки позов подано в електронній формі через електронний кабінет, представником позивача надіслано позовну заяву з доданими до неї документами до електронного кабінету відповідача, про що свідчить квитанція № 1417494 про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету Користувача ЄСІТС, яка наявна в матеріалах справи.
Зазначені обставини спростовують твердження представника відповідача про відсутність у нього позовної заяви з додатками, а отже наявність поважних причин неявки в судове засідання, неповідомлення їх суду та причин неподання відзиву.
Також, безпідставними є посилання відповідача на порушення судом положення ст. 190 ЦПК України щодо не надіслання судом на його адресу копії позовної заяви з додатками разом із копією ухвали про відкриття провадження.
Згідно ч. 2 ст. 190 ЦПК України одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів, крім випадків, якщо позов подано в електронній формі через електронний кабінет.
Тобто зазначена норма процесуального закону виключає обов`язок суду надсилати копію позовної заяви разом з копією ухвали про відкриття провадження коли позов подано в електронній формі.
Таким чином, у разі подання позову в електронній формі через електронний кабінет копія позовної заяви з додатками не надсилається разом з копією ухвали про відкриття провадження.
В матеріалах справи міститься довідка про доставку електронного документа, в якій зазначено, що документ в електронному вигляді «Ухвала (загальна)» від 27.01.2025 по справі № 183/7504/24, а також прикріплені до нього файли було надіслано одержувачу ТзОВ «Агроволодар» в його електронний кабінет, документ доставлено до електронного кабінету 04.02.2025 о 14:22:24.
В матеріалах справи також міститься довідка про доставку електронного документа, в якій зазначено, що документ в електронному вигляді «Судова повістка про виклик до суду…» від 17.07.2025 по справі № 183/7504/24, а також прикріплені до нього файли було надіслано одержувачу ТзОВ «Агроволодар» в його електронний кабінет, документ доставлено до електронного кабінету 17.07.2025 о 15:44:20.
Також, суд звертає увагу, що з дати подачі позовної заяви, а саме 23.07.2024 року та по дату постановлення заочного рішення у справі від 12.08.2025 представником відповідача не подано жодної заяви по суті справи.
Положеннями п. 3 ч. 2 ст. 285 ЦПК України визначено, що у заяві про перегляд заочного рішення повинні бути зазначені обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це.
Повідомлення про надходження позовної заяви з додатками, до яких відповідач має доступ, надійшло до розділу «Повідомлення» кабінету відповідача у підсистемі ЄСІТС «Електронний суд».
Також, відповідно до довідки Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області про доставку електронного документу в електронному вигляді «Рішення Заочне» від 12.08.2025 по справі № 183/7504/24 (суддя Сорока О.В.) було надіслано одержувачу ТзОВ «Агроволодар» в його електронний кабінет.
Документ доставлено до електронного кабінету: 12.08.2025 17:46:16.
Таким чином, відповідно до ст. 272 ЦПК України рішення суду вважається врученим 12 серпня 2025 року.
Згідно чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за двох умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити.
Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.
Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.
Наявність вищенаведених обставин повинні бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.
Також, суд вказує, що у заяві представника відповідача не наведені жодні заперечення проти позовних вимог з посиланням на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.
З урахуванням вищенаведеного, суд вважає, що підстави для скасування заочного рішення суду відсутні, оскільки в судовому засіданні встановлено, що відповідач у справі в порядку ст. 128 ЦПК України був належним чином повідомлений про дату час та місце розгляду справи.
Разом із тим, представником відповідача не надано суттєвих доказів, які б могли вплинути на зміст рішення по суті, як це передбачено ст. 285 ЦПК України.
Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Таким чином, суд вважає, що представник відповідача, нехтуючи своїми правами та обов`язками, не з`явився до суду, що дало суду можливість ухвалити заочне рішення у справі, зі згодою представника позивача, що відповідало положенням ст. 280 ЦПК України, так як надані матеріали є повними і достатніми для розгляду справи у відсутності відповідача.
У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.
Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Суд звертає увагу, що всі матеріали по справі були детально досліджені в судовому засіданні та стосовно них в рішенні суду чітко відображена правова позиція з урахуванням норм матеріального права та наявних у справі документів.
Згідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Керуючись ст.ст. 280-289 ЦПК України, суд, -
п о с т а н о в и в:
Відмовити в задоволенні заяви представника відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроволодар» - Прибильського Віталія Геннадійовича, про перегляд заочного рішення по справі № 183/7504/25 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроволодар» про повернення земельної ділянки.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя О.В. Сорока.