Київський районний суд м. Полтави
Провадження №2-з/552/33/25
У Х В А Л А

29.09.2025 Київський районний суд м.Полтави в складі:

головуючого - судді Самсонової О.А.

секретар судового засідання Хрипунова Т.В.,

розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення її позову до ІНФОРМАЦІЯ_1 про стягнення коштів по втраті годувальника, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Шевченківського районного суду м. Полтави з заявою про забезпечення її позову до ІНФОРМАЦІЯ_1 про стягнення коштів по втраті годувальника.

В заяві про забезпечення позову просила суд забезпечити її позов до ІНФОРМАЦІЯ_1 шляхом витребування від Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції повного витягу з реєстру актів громадянського стану відносно ОСОБА_2 .

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м.Полтави від 03 вересня 2025 року дану заяву передано на розгляд за підсудністю до Київського районного суду м.Полтави.

Згідно ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до вимог ч.1 ст. 153 ЦПК України заява розглядається судом без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали заяви та додані до неї докази, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Частиною 2 ст.149 ЦПК України також передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача (який може сховати майно, продати знищити або знецінити його), що гарантує реальне виконання позитивно прийнятого рішення.

Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Звертаючись до суду з заявою про забезпечення позову, з яким вона має намір звертатись до суду, позивач точно не вказала з якими саме позовними вимогами вона звертатиметься (зміст позовних вимог), у зв`язку з чим суд позбавлений можливості вирішити питання щодо підвідомчості справи суду загальної юрисдикції чи суду адміністративної юрисдикції.

Як відповідача у майбутній справі позивач вказала ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ст. 46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Згідно ч. 1 ст. 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Але ІНФОРМАЦІЯ_2 , якого позивач вказала як відповідача, не має статусу юридичної особи, відповідно не може бути залучений до участі у справі в будь-якій процесуальній якості.

Постановою Кабінету Міністрів України № 154 від 23.02.2022 затверджено Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки (далі - Положення). Так, згідно з п. 9 Положення територіальні центри комплектування та соціальної підтримки відповідно до покладених на них завдань, серед іншого, розглядають справи про адміністративні правопорушення та накладають адміністративні стягнення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення. Керівник територіального центру комплектування та соціальної підтримки представляє інтереси Збройних Сил у відносинах з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, органами місцевого самоврядування, іншими державними органами, підприємствами та громадянами на відповідній території. Керівник територіального центру комплектування та соціальної підтримки має право, окрім іншого, розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначені статтею 235 Кодексу України, і накладати адміністративні стягнення (п. 12 Положення).

Відповідно до абз. 3 п. 3 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки як структурні підрозділи територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя підпорядковуються відповідному територіальному центру комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, області, м. Києва та Севастополя, на території відповідальності якого вони перебувають згідно з адміністративно-територіальним устроєм України.

На підставі викладеного суд приходить до висновку, що позивачем належним чином не обґрунтовано який саме позов до якої саме особи вона має намір подавати, та чи підлягає він розгляду в порядку цивільного судочинства.

Крім того, позивач звернулась до суду саме з заявою про забезпечення позову.

Але її заява не містить викладення обставин, з яких би вбачалось, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Фактично заява про забезпечення позову обґрунтовується лише необхідністю одержання доказів, які позивач не може одержати самостійно.

При цьому чинним цивільним процесуальним законодавством не передбачено можливості забезпечення позову з метою одержання доказів у справі.

На підставі викладеного суд приходить до висновку, що в задоволенні заяви про забезпечення позову необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 149, 153 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення її позову до ІНФОРМАЦІЯ_1 про стягнення коштів по втраті годувальника відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний термін.

Головуючий О.А.Самсонова