КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження:
№ 22-ц/824/9599/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2025року місто Київ

справа № 758/7263/24

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Левенця Б.Б., Ратнікової В.М.

розглянув у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 на рішення Подільського районного суду міста Києва від 05 серпня 2024 року, ухвалене під головуванням судді Будзан Л.Д., повний текст рішення складено 05 серпня 2024 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію,-

В С Т А Н О В И В:

У червні 2024 року позивач ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просив стягнути з ОСОБА_1 на його користь заборгованість за необліковану електричну енергію в сумі 15989,33 грн.

На обґрунтування позовних вимог посилався на те, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» згідно з договором про користування електричною енергією № 1, укладений між сторонами 05 вересня 2016 року.

Вказував, що 20 вересня 2023 року уповноваженими представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» за адресою проживання відповідача: АДРЕСА_1 , у ході обстеження приладу обліку електроенергії було виявлено порушення: самовільне підключення струймоприймачів до електромережі, що не є власністю оператора системи розподілу (ОСР), самовільне підключення виконано кабелем ПВ 2х1,5 мм з клем магістральних мереж на АВ 32А і заходило в квартиру АДРЕСА_2 .

На підставі виявленого було складено акт про порушення від 20 вересня 2023 року № 002994, який підписали представники ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі».

Зазначав, що вартість електричної енергії, отриманої внаслідок порушення відповідачем, нарахована за формулою Правил роздрібного ринку електричної енергії та становить 1 989,33 грн.

Посилався на те, що відповідач на день подання позову не сплатив заборгованість за необліковану електричну енергію в сумі 15989,33 грн., у зв`язку з чим у позивача виникло право на стягнення цієї суми.

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 05 серпня 2024 року позов ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» заборгованість за спожиту необліковану електричну енергію за актом про порушення в сумі 15989 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» витрати з оплати судового збору у розмірі 3028 грн.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, відповідач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у позові повністю.

На обґрунтування вимог посилався на те, що він у період з 21 червня 2022 року до сьогодні перебуває на військовій службі у Збройних Силах України та не міг бути присутнім під час перевірки та на засіданні комісії з розгляду акта.

Ключі від квартири знаходяться лише у відповідача, а тому ніхто не міг споживати у квартирі електричну енергію.

Вказував, що про перевірку електролічильника він повідомлений не був. Відмова споживача від підпису акта про порушення не підтверджена відеозйомкою.

Зазначав, що судом першої інстанції не встановлено належних та допустимих доказів на підтвердження самовільного підключення відповідачем струймоприймачів до електромережі.

У травні 2025 року до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» просило апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

У порядку ч.1 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки дана справа є малозначною, тому розгляд справи здійснюється без виклику сторін в порядку письмового провадження.

З`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Частиною 1 ст.367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно вимог ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з наявності підстав для їх задоволення.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до ч.1 ст.509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно із ст.525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Положеннями ст.526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до змісту ст.ст.610, 612 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив виконання, якщо він не виконав його у строк, передбачений умовами договору або встановлений законом.

Частиною 1 ст.714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Правила роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 (далі - ПРЕЕ), регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби.

Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.

У пункті 1.1.2 ПРЕЕ встановлено, що термін «необлікована електрична енергія» вживається в такому значенні - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.

Згідно з п. 8.2.5 ПРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки.

Відповідно до п.8.4.2 ПРЕЕ, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення, зокрема, таких порушень: порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки); пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах вимірювальної техніки (вузлах обліку) (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії), та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені такі пломби та які закривають доступ до струмоведучих частин схеми (вузла) обліку (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб).

Згідно з п.8.4.7 ПРЕЕ, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день).

За змістом п.п.1 п.8.4.8 ПРЕЕ, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного або технічного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 (у частині пошкодження/відсутності засобів вимірювальної техніки та/або пломб, та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені пломби) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» за адресою: АДРЕСА_1 , згідно з договором про користування електричною енергією №1, укладеного між сторонами 05 вересня 2016 року.

20 вересня 2023 року уповноваженими представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» за адресою проживання відповідача: АДРЕСА_1 , в ході обстеження приладу обліку електроенергії було виявлено порушення: самовільне підключення струймоприймачів до електромережі, що не є власністю оператора системи розподілу (ОСР), самовільне підключення виконано кабелем ПВ 2х1,5 мм2 з клем магістральних мереж на АВ 32А і заходило в квартиру АДРЕСА_2 .

На підставі виявленого було складено акт про порушення від 20 вересня 2023 року № 002994.

09 листопада 2023 року відбулося засідання комісії з розгляду акту № 002994 про порушення.

Відповідно до протоколу від 09 листопада 2023 року № 1072 комісією на засіданні було прийнято рішення здійснити нарахування за необліковану електричну енергію згідно з п. 8.4.11 та за формулою 5 визначеного главою 8.4 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Вартість необлікованої електроенергії відповідача становить 15989,33 грн., що підтверджується розрахунком обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ згідно з актом від 20 вересня 2023 року № 002994.

Листом від 14 листопада 2023 року №3/01/5/м-35987 ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» на адресу ОСОБА_1 направлено вимогу про оплату вартості необлікованої електричної енергії разом з протоколом від 09 листопада 2023 року №10752, квитанцією та копією розрахунку.

Колегія суддів вважає, що належним виконанням зобов`язання з боку відповідача в даному випадку є оплата заборгованості за необліковану електроенергію, нараховану відповідно до пункту 8.4.11 та формулою №5, визначеного главою 8.4, розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії, встановлену на підставі виявленого порушення згідно з актом про порушення від 20 вересня 2023 року № 002994, за змістом якого було виявлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електроустановок до електромережі, що не є власністю ОСР.

Згідно з ст.ст.76, 77 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до ст.ст.79, 80 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Як установлено статтею 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оскільки наявними в матеріалах справи письмовими доказами підтверджується факт існування у відповідача заборгованості за необліковану електричну енергію, у зв`язку з виявленим постачальником електроенергії самовільним підключенням струмоприймачів до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку, висновок суду першої інстанції про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості є обґрунтованим, оскільки із наданого позивачем розрахунку вбачається, що внаслідок допущених порушень у відповідача за його особовим рахунком наявна заборгованість за необліковану електричну енергію у розмірі 15 989,33 грн., яка і підлягала стягненню, зважаючи на те, що наданий позивачем розрахунок заборгованості відповідачем спростований не був.

При цьому, слід зазначити, що судом першої інстанції належно перевірено розрахунки позивача, які обраховувались формулами, загально визначеними для стягнення не облікованої лічильником електроенергії.

Доводи апеляційної скарги та твердження відповідача про те, що він у період з 21 червня 2022 року до сьогодні перебуває на військовій службі у Збройних Силах України, та не міг бути присутнім під час перевірки та на засіданні комісії з розгляду акта, а ключі від квартири знаходяться лише у нього, а тому ніхто не міг споживати у квартирі електричну енергію колегія суддів відхиляє, оскільки вказане не свідчить про те, що ОСОБА_1 не міг передати квартиру в користування іншій особі, а посилання на те, що відповідач не міг бути присутнім під час перевірки та на засіданні комісії з розгляду акта не свідчить про порушення процедури складання акта про порушення та протоколу.

ПРРЕЕ визначено, що побутові потреби - споживання (використання) електричної енергії для задоволення умов постійного або тимчасового проживання та/або перебування фізичних осіб на об`єкті побутового споживача.

Колегія суддів вважає правильними висновки суду першої інстанції щодо встановлення факту самовільного підключення відповідачем струймоприймачів до електромережі та підтвердження їх належними доказами: актом про порушення з фотодоказами, протоколом від 09 листопада 2023 року № 1072.

Доводи апеляційної скарги відповідача не спростовують встановлені у справі фактичні обставини та висновки суду першої інстанції, які обґрунтовано викладені у мотивувальній частині рішення, та фактично зводяться до незгоди відповідача з висновками суду.

Апеляційний суд враховує, що, як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїз Торія проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain, серія A, № 303-A, §§ 29-30)). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaariv. Finland, № 49684/99, § 2)).

Судом першої інстанції правильно визначено характер спірних правовідносин, встановлено обсяг прав та обов`язків сторін, застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, що склались між сторонами, надано повну, всебічну та об`єктивну оцінку наявним у справі доказам, як кожному окремо, так і у їх сукупності та взаємозв`язку, та з урахуванням доведеності позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», ухвалено обґрунтоване рішення про їх задоволення.

Суд першої інстанції всебічно і об`єктивно дослідив всі обставини справи, зібраним доказам дав вірну правову оцінку й постановив рішення, що відповідає вимогам закону.

Рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, тому підстав для його скасування колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст.ст.367, 368, 374, 375, 381-383 ЦПК України, Київський апеляційнийсуд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Подільського районного суду міста Києва від 05 серпня 2024 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків зазначених в пункті 2 частині 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий:

Судді: