Іванівський районний суд Одеської області
Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/850/25
Провадження № 2/499/593/25
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

25 вересня 2025 року селище Іванівка

Іванівський районний суд Одеської області у складі головуючого судді Погорєлова І.В., за участю секретаря судового засідання Дібрової О.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Іванівка Березівського району Одеської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області до ОСОБА_1 про стягнення надміру виплаченої пенсії

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду з вказаною позовною заявою, згідно якої просив суд стягнути з ОСОБА_1 на користь ГУ ПФУ в Одеській області надміру виплачену пенсію у розмірі 7927,16 грн. та сплачений судовий збір.

Позов обґрунтовує тим, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в управлінні та отримує пенсію за віком. До 15.04.2025 року відповідач отримувала пенсію по інвалідності. 15.04.2025 року ОСОБА_1 звернулася із заявою про перехід з пенсії по інвалідності на пенсію за віком. В результаті перерахунку розмір пенсії за віком, призначеної з 15.04.2025 року склад 8985,42 грн. Середньомісячна заробітна плата склала 38235,82 грн.

В подальшому, перевіркою правильності призначення та виплати пенсії встановлено, що при розрахунку пенсії при переході з одного виду на інший застосовано некоректний показник середньої заробітної плати в Україні у розмірі 35654,11 грн.

Пенсійну справу було доопрацьовано, приведено у відповідність показник середньої заробітної плати в Україні за попередні три роки, який застосовується в 2025 році при обчисленні заробітку для призначення пенсії у розмірі 15057,09 грн. Середньомісячна заробітна плата для обчислення пенсії склала 16179,14 грн. Розмір перерахованої пенсії за віком з 15.04.2025 року відповідача становить 3815,53 грн.

У зв`язку з проведеним перерахунком за період виплати пенсії з 15.04.2025 року по 31.05.2025 року по пенсійній справі ОСОБА_1 виникла переплата пенсії у сумі 7927,16 грн. Для вирішення питання щодо утримання виявленої переплати пенсіонеру направлялось повідомлення, однак від добровільного повернення пенсії відповідач відмовилася. Таким чином безпідставно набута відповідачем пенсія фактично є завданням шкоди державному бюджету та призводить до порушення інтересів держави в особі Пенсійного фонду України.

У судове засідання представник позивача не з`явився, однак надав до суду заяву про слухання справи у його відсутність, на задоволені позову наполягав.

Відповідач у судове засідання не з`явився, на адресу суду повернувся конверт, в якому відповідачу направлялася судова повістка, з відмітками, що адресат відсутній за вказаною адресою.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника. Водночас у своїй постанові від 03 серпня 2022 року у справі № 352/54/19, провадження № 61-9596св21 ВС зазначив, що примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками «адресат відсутній», з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Тому, зважаючи на ту обставину, що відповідачу судова кореспонденція була направлена за адресою місця реєстрації, встановленій судом, то відповідач вважається таким, що належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, заяв та клопотань не надав, відзиву не надіслав, про причини неявки не повідомив, тому суд визнає його неявку з неповажних причин та вважає за можливе розглянути справу у його відсутність за наявними матеріалами.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, розглянувши справу в межах заявлених вимог, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Відповідач ОСОБА_1 перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Одеській області як отримувач пенсії за віком.

15.04.2025 року ОСОБА_1 звернулася до ГУ ПФУ в Одеській області з заявою про призначення пенсії за віком, що підтверджується копією заяви.

В результаті перерахунку розмір пенсії за віком, призначеної з 15.04.2025 року склад 8985,42 грн. Середньомісячна заробітна плата склала 38235,82 грн., що підтверджується вказаним перерахунком.

В подальшому, перевіркою правильності призначення та виплати пенсії встановлено, що при розрахунку пенсії при переході з одного виду на інший застосовано некоректний показник середньої заробітної плати в Україні у розмірі 35654,11 грн., що підтверджується відповідним листом.

Пенсійну справу було доопрацьовано, приведено у відповідність показник середньої заробітної плати в Україні за попередні три роки, який застосовується в 2025 році при обчисленні заробітку для призначення пенсії у розмірі 15057,09 грн. Середньомісячна заробітна плата для обчислення пенсії склала 16179,14 грн. Розмір перерахованої пенсії за віком з 15.04.2025 року відповідача становить 3815,53 грн., що підтверджується перерахунком.

У зв`язку з проведеним перерахунком за період виплати пенсії з 15.04.2025 року по 31.05.2025 року по пенсійній справі ОСОБА_1 виникла переплата пенсії у сумі 7927,16 грн.

Для вирішення питання щодо утримання виявленої переплати ОСОБА_1 направлялось повідомлення.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 50 Закону України від 09.07.2003 № 1058-IV «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (далі - Закон № 1058-IV) суми пенсій, виплачені надміру внаслідок зловживань з боку пенсіонера або подання страхувальником недостовірних даних, можуть бути повернуті пенсіонером добровільно або стягуються на підставі рішень територіальних органів Пенсійного фонду чи в судовому порядку.

Порядок повернення сум пенсій, виплачених надміру, та списання сум переплат пенсій, що є безнадійними до стягнення, затверджений постановою правління Пенсійного фонду України від 21.03.2003 № 6-4 (далі - Порядок № 6-4), визначає механізм повернення коштів, надміру виплачених за призначеними пенсіями, та списання територіальними органами Пенсійного фонду України сум переплат пенсій, що є безнадійними до стягнення.

Згідно з пунктом 3 Порядку№ 6-4 суми пенсій, виплачені надміру внаслідок зловживань з боку пенсіонера або подання страхувальником недостовірних даних, можуть бути повернуті пенсіонером добровільно або стягуються на підставі рішень територіальних органів Пенсійного фонду України чи в судовому порядку відповідно до статті 50 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування».

У статті 103 Закону України від 05.11.1991 № 1788-XII «Про пенсійне забезпечення» (далі - Закон № 1788-XII) зазначено, що суми пенсії, надміру виплачені пенсіонерові внаслідок зловживань з його боку (в результаті подання документів з явно неправильними відомостями, неподання відомостей про зміни у складі членів сім`ї тощо), стягуються на підставі рішень органу, що призначає пенсії. Відрахування на підставі рішень органу, що призначає пенсії, провадяться в розмірі не більше 20 процентів пенсії понад відрахування з інших підстав. В усіх випадках звернення стягнень на пенсію за пенсіонером зберігається не менш як 50 процентів належної пенсії. У разі припинення виплати пенсії (внаслідок відновлення здоров`я тощо) до повного погашення заборгованості решта заборгованості стягується в судовому порядку.

Таким чином повернення сум пенсій проводиться у випадках виявлення подання громадянами недостовірних відомостей про заробітну плату чи інший дохід, стаж роботи, несвоєчасного подання відомостей про зміну у складі сім`ї, тощо.

Отже відповідно до пенсійного законодавства відрахування виплаченої надміру суми пенсії можливе лише за двох умов - зловживання з боку пенсіонера та подання страхувальником недостовірних даних.

Відповідно до частин першої та другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно з частиною першою статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно.

Тобто зобов`язання з повернення безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна.

Відсутність правової підстави - це такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення i його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Набуття чи збереження майна буде безпідставним не тільки за умови відсутності відповідної підстави з самого початку при набутті майна, а й тоді, коли первісно така підстава була, але у подальшому відпала.

Разом з тим у статті 1215 ЦК України передбачено загальне правило, коли набуте особою без достатньої правової підстави майно за рахунок іншої особи не підлягає поверненню.

Згідно з частиною першою зазначеної статті не підлягає поверненню заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача.

При цьому правильність здійснених розрахунків, за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презюмуються, і відповідно тягар доказування наявності рахункової помилки та недобросовісності набувача покладається на платника відповідних грошових сум.

Вказаний висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 753/15559/15-ц (провадження № 14-445цс18).

Відповідач при звернення до Пенсійного фонду України з заявою про призначення пенсії, надав документи, відповідно до вимог та переліку, які були визначені Пенсійним фондом України.

Факт надання відповідачем недостовірних документів або недостовірної інформації позивачем не вказано та не доведено та судом не встановлено.

Позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження обставини того, що переплата пенсії утворилась внаслідок неправомірних дій відповідача.

Таким чином позивачем не доведено недобросовісності з боку відповідача, яка б полягала у зловживанні з його боку або наданні недостовірних відомостей, у тому числі про заробітну плату чи інший дохід, стаж роботи, тощо.

В українському законодавстві відсутнє визначення поняття «рахункова помилка». Однак у постанові Пленуму Верховного Суду України від 24.12.1999 № 13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» роз`яснено, що лічильна (рахункова) помилка - це помилка, яка була допущена під час проведення арифметичних підрахунків. До лічильних помилок, наприклад, належать неправильності в обчисленнях, дворазове нарахування заробітної плати за один і той самий період.

При цьому роз`яснення Пенсійного фонду України про застосування некоректних розмірів середньомісячної заробітної плати при обчисленні пенсій не може бути віднесене до рахункової помилки.

За таких обставин судом не встановлено факту недобросовісного набуття відповідачем грошових коштів, які є пенсійною виплатою, а також наявності рахункової помилки.

Суд дійшов висновку про те, що позов є необґрунтованим, що є підставою для відмови у його задоволенні.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.

Згідно з частиною першою статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з відмовою у задоволенні позову сплачений позивачем судовий збір покладається на позивача.

Керуючись статтями 10 - 13, 76 - 81, 89, 141, 263 - 265, 268, 279 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволені позову Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області (вул. Канатна 83, м. Одеса, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) про стягнення надміру виплаченої пенсії - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга подається до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

СуддяІгор ПОГОРЄЛОВ