Справа №:755/7953/24
Провадження №: 2-п/755/106/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про скасування заочного рішення

"16" вересня 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Хромової О.О.

при секретарі Бовкун М.В.

розглянувши у судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва заяви представника відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Деканя Миколи Володимировича, про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 лютого 2025 року у цивільній справі № 755/7953/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В :

14 лютого 2025 року Дніпровським районним судом міста Києва ухвалено заочне рішення по цивільній справі № 755/7953/24 за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

15 березня 2025 року (вхід. від 17 березня 2025 року № 14751) представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвокат Декань М.В., звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, яка обґрунтована тим, що відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про ухвалення рішення суду дізналися через повідомлення, отримане в додатку «ДІЯ» лише 14 лютого 2025 року. Копія повного судового рішення представник відповідачів отримав лише 05 березня 2025 року. У зв`язку з повномасштабним військовим вторгненням РФ на територію України відповідачі вимушено залишили територію України та отримали тимчасовий прихисток в республіці Хорватія. Три роки в квартирі з вказаною адресою ніхто не проживав, відповідно ніхто не отримував кореспонденцію. Комунальними послугами відповідачі відповідно не користувалися і не сплачували через відсутність в квартирі. Про розгляд справи відповідачі не знали і не могли знати, оскільки перебували і наразі перебувають поза межами України.

З огляду на викладене просив поновити пропущений строк для подання заяви про перегляд заочного рішення по справі № 755/7953/24, переглянути заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 лютого 2025 року по справі № 755/7953/24 та скасувати заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 лютого 2025 року по справі № 755/7953/24 за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та призначити справу до розгляду у загальному порядку.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 03 квітня 2025 року заяву передано на розгляд судді Хромовій О.О. 07 квітня 2025 року.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 15 квітня 2025 року заяву представника відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Деканя М.В., про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 лютого 2025 року у цивільній справі № 755/7953/24 за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, - залишено без розгляду.

Постановою Київського апеляційного суду від 24 липня 2025 року ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 15 квітня 2025 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду справу передано судді Хромовій О.О.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 07 серпня 2025 року заяву перегляд заочного рішення залишено без руху та надано заявникові строк для усунення недоліків два дні з дня отримання копії ухвали. Недоліками заяви визначено відсутність доказів надсилання копії заяви про перегляд заочного рішення іншим учасникам справи.

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 07 серпня 2025 року про залишення позову без руху було вручено заявникові 09 серпня 2025 року.

10 серпня 2025 року (вхід. від 11 серпня 2025 року № 46847) представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвокат Декань М.В., подав до суду заяву про усунення недоліків (передано судді Хромовій О.О. 01 вересня 2025 року). До заяви про усунення недоліків представником додано докази надсилання заяви про перегляд заочного рішення іншим учасникам справи, чим виконано вимоги ухвали про залишення заяви без руху у встановлений судом строк.

19 серпня 2025 року (вхід. від 20 серпня 2025 року № 48858, передано судді Хромовій О.О.

01 вересня 2025 року) до суду через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС надійшли письмові заперечення представника ТОВ «Євро-Реконструкція» - Кравченко О.П., на заяву про перегляд заочного рішення по справі.

Представник зазначила, що Дніпровським районним судом міста Києва були прийняті всі належні й можливі заходи з повідомлення відповідачів про наявність на розгляді у суді судової справи про стягнення з них заборгованості за надані комунальні послуги. Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду. Отже, листи, що повернулися з відміткою довідкою поштового відділення про причину повернення «за закінченням терміну зберігання» або «інші причини», є належно врученими. Звісно ж, за умови, що їх було направлено на адресу, вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (щодо юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців) або на адресу місця реєстрації (щодо фізичних осіб) чи на адресу, самостійно зазначену стороною як адреса для листування». Суд відправив судові документи Відповідачу на відому йому офіційну адресу місця реєстрації та проживання. Отримання відповідачем здійсненого відправлення судом на належну адресу місця реєстрації проживання відповідача перебуває поза межами контролю суду.

Докази, на які посилається представник відповідачів у заяві про перегляд заочного рішення не мають істотного значення для правильного вирішення справи та підстав для його скасування чи зміни. Особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами (неподільність предмета зобов`язання) вони несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. У період виникнення заборгованості за надані послуги, як встановлено Дніпровським районним судом міста Києва, та що підтверджується матеріалами справи, місце постійного проживання відповідачів зареєстровано в квартирі АДРЕСА_1 , а відповідно дані особи є споживачами наданих до квартири послуг. Доказів того, що відповідачі або інші особи, до моменту подання позовної заяви до суду зверталися до ТОВ «Євро-Реконструкція» з повідомленням (уточненням) про зміну кількості фактично проживаючих осіб у квартирі, в матеріалах справи немає. Обов`язку періодичної перевірки кількості осіб, які мають зареєстроване місце проживання у квартирі або кількість фактично проживаючих осіб, у виконавця комунальної послуги немає, плата за надані послуги нараховується у відповідності до достовірних відомостей, наданих споживачем.

Право на неоплату вартості комунальних послуг не застосовується до постачання теплової енергії, що випливає з характеру наданої послуги, - послуга надається в будинок та нарахування здійснюються у залежності від опалювальної площі квартири незалежно від кількості фактичного проживаючих/зареєстрованих осіб. Навіть за відсутності мешканців в квартирі, житло та будинок опалюється. По-друге, право на неоплатність вартості комунальних послуг виникає лише за умови документального підтвердження відповідно до умов договорів про надання комунальних послуг. Звернень щодо уточнення фактичної кількості зареєстрованих/фактично проживаючих осіб у квартирі до ТОВ «Євро-Реконструкція» від відповідачів чи інших мешканців квартири не надходило, відповідних заяв та заяв щодо документального оформлення непроживання в квартирі немає й в матеріалах справи.

За власниками квартир в житловому будинку закріплений обов`язок утримувати в належному стані житлові приміщення, власниками якого вони є на праві приватної власності, та спільне майно багатоквартирного будинку (зокрема, місця загального користування), власниками якого вони є на праві спільної сумісної власності. Заявлена представником відповідачів у заяві про перегляд заочного рішення заява про застосування судом наслідків спливу строків позовної давності до заявлених вимог не є підставою для скасування вже прийнятого судом рішення по справі.

Керуючись пунктами 12, 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, оскільки карантин почався на території України 12 березня 2020 року, а воєнний стан - 24 лютого 2022 року, можна зробити висновок про те, що загальна позовна давність була продовжена 12 березня 2020 року на період дії карантину, та призупинила свій перебіг з 24 лютого 2022 року на період дії воєнного стану.

Тобто, виходячи з вищенаведених положень закону, пропущеною може бути позовна давність лише за вимогами, що виникли до 12 березня 2017 року. Оскільки з 12 березня 2017 року строк позовної давності спочатку був продовжений, а потім призупинений, відтак, наслідки спливу строків позовної давності не можуть бути застосовані судом до заявлених Позивачем позовних вимог про надання послуг з постачання теплової енергії у період з 01 червня 2017 року по 31 березня 2024 року.

З урахуванням поданої представником відповідачів заяви про застосування судом наслідків спливу строків позовної давності, заборгованість відповідачів становить:

-заборгованість за надані послуги з постачання теплової енергії за період з 01 червня 2017 року по

31 березня 2024 року - 32 123,48 грн;

-заборгованість за надані послуги з гарячого водопостачання з 12 березня 2017 року по 31 березня

2024 року - 18 510,23 грн;

-інфляційна складова боргу за централізоване опалення становить 5 592,28 грн., за послуги з гарячого водопостачання становить 4 467,11 грн, а разом складає 10 059,39 грн;

-розмір 3% річних з простроченої суми відповідно до розрахунку ціни вимоги за централізоване опалення становить 1 651,70 грн, за послуги з гарячого водопостачання становить 1 347,90 грн, а разом становить 2 999,60 грн.

З огляду на викладене заяву про перегляд заочного рішення залишити без задоволення, заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 лютого 2025 року по справі № 755/7953/24 залишити без змін.

22 серпня 2025 року (вхід. № 49329) засобами поштового зв`язку до суду повното надійшли письмові заперечення представника ТОВ «Євро-Реконструкція» Кравченко О.П. на заяву про перегляд заочного рішення по справі.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 02 вересня 2025 року задоволено клопотання представника відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Деканя М.В., про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, поновлено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 лютого 2025 року у цивільній справі № 755/7953/24 за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, заяву представника відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Деканя М.В., про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 лютого 2025 року у цивільній справі № 755/7953/24 за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, прийнято до розгляду та призначити її до розгляду у відкритому судовому засіданні на 16 вересня 2025 року на 15 год. 30 хв.

У судове засідання 16 вересня 2025 року сторони не з`явилися, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлялися належним чином. Заявникик ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та їх представник - адвокат Декань М.В., про причини неявки у судове засідання не повідомили.

Представник ТОВ «Євро-Реконструкція» - Гречан М.В., 12 вересня 2025 року подала заяву про проведення судвого засідання без участі представника позивача.

Згідно із частиною першою статті 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, керуючись частиною другою статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи та заяву про перегляд заочного рішення, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до положень статті 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

14 лютого 2025 року Дніпровським районним судом міста Києва ухвалено заочне рішення по цивільній справі № 755/7953/24 за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь ТОВ «Євро-Реконструкція» заборгованість за послуги з централізованого опалення/постачання теплової енергії за період з червня 2017 року по 01 квітня 2024 року у розмірі 32 123,48 грн та постачання гарячої води за період з січня 2016 року по 01 квітня 2024 року у розмірі 21 917,35 грн, інфляційну складову боргу у розмірі 10 566,84 грн, 3 % річних у розмірі 3 108,47 грн, що разом становить 67 716,14 грн (шістдесят сім тисяч сімсот шістнадцять гривень 14 копійок) та судовий збір у розмірі по 1 514,00 грн з кожного.

Відповідно до частини першої статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

З матеріалів справи встановлено, що у встановлений судом строк відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 відзив на позов не подали. Конверти з ухвалою про відкриття провадження та копією позовної заяви з додатками, що направлялися за адресою зареєстрованого місця проживання відповідачів, повернулися до суду неврученими з відміткою оператора поштового зв`язку «Укрпошта» про причини повернення - «за закінченням терміну зберігання». У зв`язку із вказаним суд вважав за можливе розглянути справу та ухвалити заочне рішення згідно зі статтею 280 ЦПК України.

Таким чином, відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розгляд справи повідомлялися належним чином, проте відзив на позовну заяву не подали з поважних причин. При цьому, заява про перегляд заочного рішення містить заяву про застосування строку позовної давності.

Відповідно до частини третьої статті 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Враховуючи наведене вище, суд приходить до висновку про те, що заява представника відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвоката Деканя М.В., є обґрунтованою, заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 лютого 2025 року по справі № 755/7953/24 слід скасувати і призначити справу до розгляду у спрощеному порядку без повідомлення (виклику) сторін.

Стосовно клопотання представника відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвоката Деканя М.В., про розгляд справи у порядку загального позовного провадження, суд зазначає таке.

Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: - наказного провадження; - позовного провадження (загального або спрощеного); - окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Згідно із частиною шостою статті 19 ЦПК України малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини першої статті 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Відповідно до вимог частин першої, другої статті 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Згідно із частинами п`ятої, сьомої статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Відповідно до частини шостої статті 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Як убачається із матеріалів справи позивачем визначено ціну позову 67 716,14 грн.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» у 2024 році прожитковий мінімум працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3 028 гривень.

Таким чином, позивачем заявлено вимогу про стягнення грошових коштів на суму, що не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 90 840,00 грн.

Крім того, дана справа за своїм предметом та характером спірних правовідносин, в розумінні положень закону, не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін, оскільки сторонами не заявлено клопотань, вирішення яких потребує проведення судового засідання за участю сторін.

У заяві відповідача не наведено будь-яких доводів, що унеможливлюють розгляд зазначеної цивільної справи в порядку спрощеного позовного провадження. Сторона відповідача не позбавлена можливості надавати свої письмові пояснення, клопотання та докази. Для вчинення таких дій відсутня потреба в проведенні підготовчого засідання та засідання для розгляду справи по суті.

Таким чином, з огляду на предмет спору, що виник між сторонами, характер спірних правовідносин, предмет доказування та з урахуванням документів, що містяться в матеріалах справи, суд вважає за необхідне клопотання відповідача представника відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвоката Деканя М.В., про розгляд справи в судовому засіданні за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Керуючись статтями 19, 259, 260, 261, 279, 287, 288, 354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Деканя Миколи Володимировича, про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 лютого 2025 року у цивільній справі № 755/7953/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, задовольнити.

Заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 14 лютого 2025 року у цивільній справі № 755/7953/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, - скасувати.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) сторін.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання повного тексту ухвали про скасування заочного рішення суду, відповідачі мають право надіслати (надати) суду відзиви на позовну заяву, які мають відповідати положенням статті 178 ЦПК України, з підтвердженням направлення копій відзивів із додатками позивачу.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзивів, має право надіслати (надати) суду відповіді на відзиви, які мають відповідати вимогам статей 178, 179 ЦПК України, з підтвердженням направлення копій відповідей з додатками відповідачам.

Відповідачі не пізніше п`яти днів з дня отримання відповідей на відзиви, мають право надіслати (надати) суду заперечення на відповіді, які мають відповідати вимогам статей 178, 180 ЦПК України, з підтвердженням направлення копій заперечень з додатками позивачу.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Направити учасникам справи копію ухвали.

Учасники судового розгляду можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України за веб-адресою http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Хромова