Провадження № 2-з/359/145/2025
Провадження №2/359/1242/2025
УХВАЛА

01 жовтня 2025 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі

головуючого судді Муранової-Лесів І.В..

при секретарі Кривохижа О.М.,

за участі позивача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, ОСОБА_3 , про стягнення грошової компенсації вартості частки та припинення права на частку у спільному майні подружжя,-

встановив:

У провадження суду знаходиться вищевказана цивільна справа за позовом ОСОБА_1 про стягнення з ОСОБА_2 на його користь грошової компенсації в розмірі 3904859,61 грн. -1/2 частини будівельних матеріалів та обладнання, що були використані в процесі будівництва домоволодіння по АДРЕСА_1 .

25.09.2025 до Бориспільського міськраойнного суду надійшло клопотання позивача про призначення оціночно-будівельної експертизи з метою визначення вартості будівельних матеріалів та обладнання, а також заява про забезпечення позову, а саме:

- накласти арешт на будівельні матеріали та обладнання, що складають домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , та є предметом даного спору;

- заборонити відповідачу ОСОБА_2 , а також її чоловіку, третій особі по даній справі, ОСОБА_3 користуватися, експлуатувати, змінювати, демонтувати, пошкоджувати чи вчиняти будь-які інші дії щодо зазначених будівельних матеріалів та обладнання, які були використані при будівництві домоволодіння, і які є предметом спору та перебувають у спільній частковій власності, в якій за ОСОБА_1 визнано право власності на 1/2 частку на них, до остаточного вирішення справи по суті.

Заява обґрунтована тим, що предметом спору є компенсація за 1/2 частки будівельних матеріалів та обладнання, що складають домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомого майна, без оціночної вартості земельної ділянки, що видана на замовлення Позивача Фондом Державного майна України від 22 серпня 2025 року, унікальний реєстраційний номер : 201-20250822- - оціночна вартість поліпшень житлового будинка, загальною площею 236,70 кв.м., розташованого за адресою АДРЕСА_1 , без оціночної вартості земельної ділянки складає 9 227 319,58 грн.

В ухвалі Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 31.07.2025 року у справі №359/9681/19 зазначено, що домоволодіння є закінченим об`єктом будівництва.

Зазначає, що у 2018 році, перебуваючи у шлюбі зі ним, відповідачка продала земельну ділянку своєму теперішньому чоловікові, при цьому у договорі було зазначено, що ділянка є вільною від забудов, хоча фактично на ній уже було зведене домоволодіння.

Як стверджує заявник, відповідачка вчинила відчуження спільного майна подружжя без його згоди та свідомо приховала факт забудови, що підтверджує недобросовісність відповідачки та створює реальний ризик втрати чи знецінення його частки.

Також вказує, що підключення домоволодіння до системи газопостачання здійснено без належної правової підстави та є незаконним, що створює підвищену пожежну небезпеку та ризик знищення чи пошкодження будівельних матеріалів та обладнання, які є предметом спору. Домоволодіння, яке є предметом спору, зведене з будівельних матеріалів, що не мають протипожежного захисту та не обладнане системою пожежогасіння, а тому, на думку заявника подальше безконтрольне користування відповідачами створює підвищений ризик пожежі, пошкодження або знищення домоволодіння, що може призвести до повної втрати предмета спору. Вважає, що в цих умовах застосування заходів забезпечення позову є єдиним ефективним способом запобігти невиправній шкоді.

Відповідач та третя особа у призначене судове засідання не з`явилися. У представника відповідача виникли технічні проблеми під час приєднання до участі у справі в режимі відео конференції.

У зв`язку з цим, враховуючи вимоги ч.5 ст.212, ч.1 ст.153 ЦПК України, суд вважав можливим розглянути подану заяву про забезпечення позову за відсутності інших учасників справи.

У судовому засіданні позивач підтримав подану заяву про забезпечення позову з наведених вище підстав. Крім того, вважає, що у разі задоволення позову, та невиконання рішення суду відповідачем, рішення суду про стягнення грошової компенсації може бути виконано виконавцем шляхом реєстрації права власності на завершене будівництвом домоволодіння.

Дослідивши подану заяву, заслухавши пояснення позивача, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Частиною 2 вказаної статті визначено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п.п.1-4 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується у тому числі: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання;

Частиною 2 ст. 150 ЦПК України визначено, що суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Згідно із ч. 1 ст. 157 Цивільного процесуального кодексу України ухвала суду про забезпечення позову має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

З поданої позовної заяви вбачається, що предметом позову є грошова компенсація вартості частини будівельних матеріалів та обладнання, які були використані при будівництві домоволодіння, що розташоване за адресою : АДРЕСА_1 .

Позивачем у справі також подано клопотання про призначення оціночно-будівельної експертизи з метою встановлення ринкової вартості частки будівельних матеріалів, обладнання (поліпшень, будівельно-монтажних робіт, інженерних систем, благоустрій), що використані при будівництві.

Отже, відчуження будівельних матеріалів, їх демонтаж, переобладнання, може вплинути на результати розгляду справи та унеможливити проведення експертизи, у разі її призначення, а в подальшому виконання рішення суду у справі.

Разом із з цим суд враховує, що відповідно до ч.ч. 1,6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Так, відповідно до роз`яснень викладених у п. п. 4, 5, 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову", розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Так, співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) з урахуванням доказів, наданих стороною для підтвердження своїх вимог, має пересвідчитись, зокрема у тому, що між сторонами дійсно виник спір, існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також співмірність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, що звернулася з таким клопотанням, заявленим позовним вимогам.

Відповідна правова позиція міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18, провадження № 14-729цс19.

Під час оцінки зазначеної співмірності, необхідно враховувати безпосередній зв`язок заяви про забезпечення позову з предметом позову, співвідношення заявленій вимозі, необхідність вжиття забезпечувальних заходів їхній меті.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання.

Відповідні правові висновки наведені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року № 753/22860/17, провадження № 14-88цс20).

Як визнано позивачем, земельна ділянка була відчужена на користь третьої особи, та, як вказано у наданій ухвалі Бориспільського міськрайонного суду Київської області 31 липня 2025 року (справа №359/9681/19), в рішенні Бориспільського міськрайонного суду від 3 листопада 2023 року зазначено про те, що станом на день ухвалення рішення суду будівництво домоволодіння по АДРЕСА_1 було фактично закінчено. Однак право власності на нього залишилося не зареєстрованим.

Тобто ці обставини свідчать про те, що поділ будинку в натурі не здійснений, перебуває у фактичному користування третьої особи ОСОБА_3 , отже накладення заборони на користування завершеним будівництвом домоволодінням, яке саме по собі не є предметом спору, не є співмірним заходом забезпечення позову.

Доказів того, що існують ризики знищення майна у процесі його експлуатації, заявником не надано.

За таких обставин, заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно підлягає частковому задоволенню.

Згідно із ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Частино 2 ст. 154 ЦПК України визначено, що зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Відповідно до п. 1,2 ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

При цьому відповідно до ч. 5 даної статті розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Враховуючи, що позивачу згідно з рішенням суду, яке набрало законної сили належить частина будівельних матеріалів та обладнання, щодо якого вживаються заходи забезпечення, а також враховуючи його вартість, суд вважає, що обсяг та вартість такого майна є достатнім для відшкодування можливих збитків відповідачу та третій особі.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що підстави для зустрічного забезпечення відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.151-153ЦПК України, суддя

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити частково.

Накласти арешт на будівельні матеріали та обладнання, що складають домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , та є предметом даного спору.

Заборонити відповідачу ОСОБА_2 , а також третій особі по даній справі, ОСОБА_3 демонтувати, пошкоджувати будівельні матеріали та обладнання, які були використані при будівництві домоволодіння по АДРЕСА_1 .

В межах виконання даної ухвали визначити, що стягувачем є : ОСОБА_1 (РНОКППФО НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ), боржниками: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКППФО НОМЕР_2 , АДРЕСА_3 ), ОСОБА_3 (1973 р.н., РНОКППОФО НОМЕР_3 , АДРЕСА_4 ).

Ухвала судді набирає законної сили з моменту її винесення 01 жовтня 2025 року та підлягає негайному виконанню.

Строк пред`явлення ухвали до виконання в межах строків, визначених Законом України «Про виконавче провадження» для пред`явлення виконавчого документа.

Роз`яснити, що відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 27 Закону України «Про виконавче провадження», виконавчий збір не стягується за виконавчим документом про накладення арешту на майно для забезпечення позовних вимог та що підлягають негайному виконанню.

Копію даної ухвали відповідно до ч. 2 ст. 157 ЦПК України направити для виконання Бориспільському міськрайонному відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ).

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Київського апеляційного суду, або через Бориспільський міськрайонний протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання (оголошення).

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії ухвали.

Суддя І. В. Муранова-Лесів