Справа № 523/3138/16-ц
Провадження №2/523/828/25
У Х В А Л А

"22" вересня 2025 р. Пересипський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Бузовського В.В.,

при секретарі - Петровської О.П.,

розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід головуючого - судді Бузовського В.В.. від розгляду цивільної справи №523/3138/16ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за кредитором спадкодавця та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору про надання юридичних послуг,

встановив:

У провадженні суду перебуває цивільна справа №523/3138/16ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за кредитором спадкодавця та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору про надання юридичних послуг.

Ухвалою судді Пересипського районного суду м.Одеси Бузовського В.В., від 19.07.2024р., було прийнято до свого провадження цивільну справу № 523/3138/16-ц та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Пересипського районного суду м.Одеси від 09.06.2025р., закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

У судовому засіданні 24.07.2025 року позивач за первісним позовом ОСОБА_1 заявив відвід судді Бузовському В.В., оскільки є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. В обґрунтування заяви зазначено наступне: 1) суддя безпідставно відклав проведення підготовчого засідання 16.09.2024р., 2) суддя при наданні позивачем ОСОБА_1 , заяви про уточнення позовних вимог зазначив, що ЦПК України не містить поняття «уточнення позовних вимог», також чинне законодавство не містить поняття «виключення із складу відповідачів», після чого позивачем ОСОБА_1 , було зазначеного, що суддя виявляє надмірний формалізм, він в зазначеній справі не приймає участі як адвокат, а є пересічним громадянином, а отже суддя сам повинен визначити про що було подано заяву про уточнення позовних вимог і про виключення одного відповідача зі складу відповідачів; 3) суддя відмовив представнику відповідача у проведенні судового засідання в режимі відеоконференції з підстави не направлення іншим учасникам справи заяви про участь в режимі відеоконференції, а мав відмовити тому, що заява надійшла менше ніж за п`ять днів до засідання; 4) суддя надав можливість представнику відповідача приймати участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції, але в режимі відеоконференції може проводитися виключно судове засідання; 5) суддя відмовив позивачу ОСОБА_1 , у вимозі відключити відеоконференцію із представником відповідача адвокатом Левітом В.С., та не обґрунтував свою відмову.

Дослідивши матеріали заяви, суд вважає, що її слід залишити без задоволення, з наступних підстав.

У відповідності до ч. 1, 2, 3 ст.36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу(самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Згідно ч.4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Надаючи правову оцінку доводам позивача Буценка В.Є., викладеним у заяві про відвід, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди України застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права. Це положення узгоджується зі статтею 9 Конституції України, що встановлює примат (пріоритет) міжнародного права в Україні.

Суд керується сталою практикою ЄСПЛ в оцінці вмотивованості відводу, зокрема критеріями, що були чітко висвітлені у справі Mironenko та Martenko проти України (Рішення ЄСПЛ від 10 грудня 2009 року, заява № 4785/02, параграфи 66-71) та в основоположних справах Wettstein проти Швейцарії (Рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2000 року, заява № 33958/96, параграфи 42-44) та Kyprianou проти Кіпру (Рішення ЄСПЛ від 15 грудня 2005 року, заява № 73797, параграфи 119, 121). ЄСПЛ вказав, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Згідно практики Європейського суду з прав людини ( рішення у справі «Хаушильд проти Данії», рішення у справі «Газета «Україна-центр» проти України»), потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Тобто, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Стосовно доводів ОСОБА_1 , викладених в заяві про відвід, суд вважає зазначити наступне.

Відкладення проведення підготовчого засідання 16.09.2025р., відбулося у зв`язку із першою неявкою в засідання відповідача та його представника, при цьому слід зауважити (на що ніяким чином не реагує ОСОБА_1 ), що відповідач за первісним позовом ОСОБА_2 , є ще і позивачем за зустрічним позовом, а отже при першій неявці позивача, суд не залежно від того, чи повідомлений позивач належним чином (як це вважає ОСОБА_1 ), чи не повідомлений належним чином (такого висновку дійшов суддя), перша неявка позивача має лише єдиний наслідок - відкладення проведення підготовчого (судового) засідання. У випадку повторної неявки позивача (двічі поспіль про, що неодноразово зазначав Верховний Суд в своїх постановах) як у підготовче засідання так і в судове засідання суд вирішує питання про залишення позову без розгляду п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України. Тобто, чинне законодавство не наділяє суд правом проведення підготовчого та/або судового засідання без позивача, за виключенням, якщо позивач надав заяву про проведення засідання за його відсутності. В частині «уточнення позовних вимог» суд зазначає наступне, ЦПК України не містить поняття «уточнення позовних вимог» є - зміна підстав або предмету позову, є - збільшення або зменшення розміру позовних вимог. Посилання ОСОБА_1 , на п. 3 , ч.2ст 197 ЦПК України не заслуговують на увагу, оскільки це питання є дискреційною функцією суду, «суд заслуховує уточнення позовних вимог» не говорить про те, що позивач може уточнити, а те, що суддя уточнює вимоги, коли вимоги є не зрозумілими, або обрано не ефективний спосіб захисту, тощо.

В частині можливості проведення підготовчого засідання в режимі відеоконференції суд виходив із того, що відповідно до ч. 1 ст. 198 ЦПК України, підготовче засідання проводиться за правилами встановленими главою 6 цього, розділу (розгляд справи по суті), у урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

Отже, чинне законодавство надає можливість учасникам справи приймати участь в підготовчому засіданні в режимі відеоконференції, що передбачено главою 6, а твердження позивача ОСОБА_1 , про неможливість проведення підготовчого засідання в режимі відеоконференції є тлумаченням законодавства на власний розсуд.

Незгода сторони із прийнятими головуючим суддею у даній цивільній справі процесуальними рішеннями або діями суду, не може бути підставою для недовіри останньому.

Несприятлива позиція суду з питань права сама по собі не породжує сумнівів в неупередженості (рішення «Кастілло Альгар проти Іспанії»).

З огляду на викладене, наведені доводи позивача ОСОБА_1 не можуть бути підставою для відводу судді.

Суд констатує, що учасники справи не можуть використовувати інститут відводу суддів з метою схиляння суду до ухвалення бажаного для них процесуального рішення. Необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є порушенням права на справедливий суд.

Будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість судді Бузовського В.В., у результаті розгляду даної справи № 523 /3138/16-ц, або наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається.

Необхідно врахувати, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Отже, суд доходить висновку, що заява ОСОБА_1 про відвід головуючого - судді Бузовського. від розгляду цивільної справи №523/3138/16-ц являється необґрунтованою, а відтак не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями: 2, 10, 11, 12, 13, 34-41, 260, 261, 263 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого - судді Бузовського Віталія Володимировича від розгляду цивільної справи №523/3138/16ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за кредитором спадкодавця та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору про надання юридичних послуг- відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана 22.09.2025 року.

Суддя: