Номер провадження 2-п/754/104/25
Справа № 754/5491/25
У Х В А Л А

Іменем України

про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення

24 вересня 2025 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Коваленко І.І.

за участю секретаря судового засідання Гуцул Д.Г.,

за участю представника позивача, Банецького Б.,

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 15.07.2025 у цивільній справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів, ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги у розмірі 139 659,15 грн.

УСТАНОВИВ:

10 квітня 2025 року Позивач звернулася до суду з цим позовом, просив стягнути з Відповідачів солідарно заборгованість за житлово-комунальні послуги (з постачання теплової енергії та гарячої води) у розмірі 139 659,15 грн станом на 31.01.2025, зокрема:

1.заборгованість за спожиті до 01.05.2018 послуги з централізованого опалення у розмірі 5322,59 грн; інфляційну складову боргу у розмірі 633,39 грн, три відсотки річних у розмірі 147,43 грн.

2.заборгованість за спожиті до 01.05.2018 послуги з централізованого гарячого водопостачання у розмірі 6095,16 грн; інфляційну складову боргу у розмірі 725,32 грн, три відсотки річних у розмірі 168,83 грн;

3.заборгованість за спожиті з 01.05.2018 по 31.10.2021 послуги з централізованого опалення у розмірі 18445,30 грн; інфляційну складову боргу у розмірі 1992,09 грн, три відсотки річних у розмірі 510,91 грн;

4.заборгованість за спожиті з 01.05.2018 по 31.10.2021 послуги централізованого постачання гарячої води у розмірі 36350,88 грн; інфляційну складову боргу у розмірі 4325,75 грн, три відсотки річних у розмірі 1006,87 грн;

5.заборгованість за спожиті з 01.11.2021 послуги з постачання теплової енергії у розмірі 23696,29 грн; інфляційну складову боргу у розмірі 2387,27 грн, три відсотки річних у розмірі 551,98 грн, пеня у розмірі 374,90 грн;

6.заборгованість за спожиті з 01.11.2021 послуги з постачання гарячої води у розмірі 31469,65 грн; інфляційну складову боргу у розмірі 3250,65 грн, три відсотки річних у розмірі 734,73 грн, пеня у розмірі 522,65 грн;

7.заборгованість з плати за абонентське обслуговування послуг з постачання теплової енергії у розмірі 625,44 грн;

8.заборгованість з плати за абонентське обслуговування послуг з постачання гарячої води у розмірі 321,07 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що Відповідачі, будучи споживачами послуг централізованого опалення та гарячого водопостачання, що надаються Позивачем за адресою: АДРЕСА_1 , не виконали своїх зобов`язань з оплати за спожиті послуги. Тому вони, як дієздатні особи, що проживають та/або зареєстровані за вказаною адресою, несуть солідарну відповідальність за накопичену заборгованість з оплати житлово-комунальних послуг.

14 квітня 2025 року Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І. постановив ухвалу про відкриття провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Справа була призначена до розгляду на 14.05.2025 р. о 10:00. Надалі розгляд справи було відкладено двічі: на 05.06.2025 о 09:00 та 15.07.2025 о 15:00.

Відповідач своїм правом подання відзиву не скористався.

Відповідачі тричі в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи були повідомлені належним чином у спосіб надсилання судових повісток рекомендованим листом з повідомленням. Поштові конверти, що надсилалися за зареєстрованою адресою Відповідачів та Третьої особи: АДРЕСА_1 , були повернуті на адресу суду з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою" (відповідні конверти долучені до матеріалів справи).

Додатково, з метою належного повідомлення, Суд надсилав інформацію про дату, час та місце судового засідання на відомі з програми "Д-З" номери телефонів у додаток "Viber" ОСОБА_2 ( НОМЕР_1 ), ОСОБА_1 ( НОМЕР_2 ).

ОСОБА_2 був обізнаний про розгляд справи. 14.05.2025 він надсилав на адресу суду зі своєї електронної пошти ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) повідомлення про перебування за кордоном, про те, що після повірки і перерахування борг буде сплачено.

Після отримання цього електронного листа Суд надсилав додатково інформацію про розгляд справи і на вказану електронну адресу.

15.07.2025 Суд в судовому засіданні постановив ухвалу про заочний розгляд справи, що відображено в протоколі судового засідання (Пункт 7 частини другої статті 248 ЦПК України). Ухвали, постановлені судом без оформлення окремого документа, зазначаються у протоколі судового засідання (частина п`ята статті 259 ЦПК України).

15.07.2025 Суд ухвалив заочне рішення, яким позов було задоволено повністю.

Заочне рішення було надіслано на поштову адресу сторін (повернуто з причини відсутності за вказаною адресою). Також суд надіслав заочне рішення на електронну адресу.

15.08.2025 року, тобто протягом тридцяти днів з дня ухвалення рішення, адвокат Михальчук Н.П., який діє в інтересах ОСОБА_2 , подав заяву про перегляд заочного рішення.

У заяві не конкретизовано, коли та в який спосіб ОСОБА_2 стало відомо про ухвалення заочного рішення.

Заява відповідає вимогам статті 285 ЦПК України, подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, тому Суд призначив заяву до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Представник Заявника в судове засідання не з`явився, просив розглядати заяву без його участі.

Представник Позивача заперечував проти задоволення заяви.

Суд за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення вирішив залишити заяву без задоволення з таких підстав.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1.залишити заяву без задоволення;

2.скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (частина третя статті 287 ЦПК України).

При цьому, заочне рішення підлягає скасуванню судом першої інстанції, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи (частина перша статті 288 ЦПК України).

Отже, ЦПК України встановлює можливість скасування ухваленого місцевим судом заочного рішення цим же судом без необхідності звернення до апеляційного суду за умови, що (1) причини, які зумовили неприйняття відповідачем участі у розгляді справи та неподання відзиву, визнані судом поважними, а (2) докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, для скасування заочного рішення в суді першої інстанції обов`язковою є одночасна наявність обох зазначених умов. За відсутності хоча б однієї з цих умов, Суд не має підстав для скасування заочного рішення без задоволення.

(1) Щодо поважності причин нез`явлення в судове засідання та (або) неповідомлення про причини неявки і неподання відзиву

Заявник стверджує, що поважними причинами нез`явлення в судове засідання є необізнаність про розгляд справи та перебування за кордоном.

Суд не визнавав явку сторін обов`язковою в судове засідання, тому повідомляв сторін про розгляд справи у спосіб надсилання судових повісток-повідомлень.

Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями (частина четверта статті 128 ЦПК України).

У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку (пункт 2 частини сьомої статті 128 ЦПК України).

Днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки … про відсутність особи за адресою .. місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (пункт 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України).

Відповідачі тричі в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи були повідомлені належним чином у спосіб надсилання судових повісток рекомендованим листом з повідомленням. Поштові конверти, що надсилалися за зареєстрованою адресою Відповідачів та Третьої особи: АДРЕСА_1 , були повернуті на адресу суду з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою" (відповідні конверти долучені до матеріалів справи).

Відповідно до частини першої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться.

Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен проінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи (частина друга статті 131 ЦПК України).

З огляду на наявну у Суду можливість сповістити відповідачів за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, Суд додатково надсилав інформацію про дату, час та місце судового засідання на відомі з програми "Д-З" номери телефонів у додаток "Viber" ОСОБА_2 ( НОМЕР_1 ), ОСОБА_1 ( НОМЕР_2 ).

ОСОБА_2 був обізнаний про розгляд справи. 14.05.2025 він надіслав на адресу суду зі своєї електронної пошти ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) повідомлення про перебування за кордоном, про те, що після повірки і перерахування борг буде сплачено.

Після отримання цього електронного листа Суд надсилав додатково інформацію про розгляд справи і на вказану електронну адресу.

Отже, у матеріалах справи наявні поштові конверти, що надсилалися за зареєстрованою адресою місця проживання відповідача: повернувся на адресу суду без вручення Відповідачам з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», а також довідки, які підтверджують сповіщення їх за допомогою інших засобів зв`язку, і є додатковим способом повідомлення.

Суд ураховує викладений у постанові Верховного Суду від 10 травня 2023 року у справі №755/17944/18 правовий висновок, згідно з яким довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

Посилання представника Відповідача як на підставу для визнання поважними причини неявки в судове засідання - перебування за кордоном, то відповідна обставина не визнається поважною, оскільки особиста явка не визнавалась обов`язковою, Відповідачі мали можливість заявити клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, подати відзив на позовну заяву або залучивши представника.

Твердження представника Заявника про необізнаність про розгляд справи не узгоджується з діями Відповідача під час розгляду (надсилання листів на електронну адресу суду).

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для здійснення перегляду заочного рішення, Суд бере до уваги також те, що виконання лише цієї умови (причини, які зумовили неприйняття відповідачем участі у розгляді справи та неподання відзиву, визнані судом поважними) у будь-якому разі недостатньо для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

(2) Щодо доказів, на які посилається відповідач, і їх істотне значення для правильного вирішення справи

До заяви не додано жодних доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, які б спростовували встановлені судом обставини та висновки суду.

Зокрема, представник Заявника посилається, що у Відповідача-1 за адресою: АДРЕСА_2 , встановлено лічильник обліку гарячої води. Станом на 28.03.2018 року борг за адресою: АДРЕСА_2 , з оплати гарячої води відсутній, що підтверджується Актом зняття пломб з квартирного засобу обліку гарячої води з метою планової повірки. При цьому показники засобу обліку гарячої води зафіксовані на рівні 00043 (нуль нуль нуль сорок три), що вказує на відсутність боргу зі споживання гарячої води.

Суд ураховує, що у матеріалах справи є обґрунтований розрахунок боргу, що перевірявся під час розгляду справи. Цей розрахунок відображає, що у березні 2018 року (за результатами повірки, на яку посилається Відповідач) було проведено коригування заборгованості за послугу з постачання гарячої води у розмірі 1893,22 грн. Водночас заборгованість з постачання гарячої води, яка є предметом спору, виникла після 01.05.2018.

Заявник не надав платіжних документів, не підтвердив своєчасну передачу показань лічильника чи його повірку після зазначеної дати, повідомлення про непроживання, звернення про здійснення перерахунку тощо, що могло б стати підставою для неоплати вартості послуг з постачання гарячої води у заявленому розмірі чи визначення іншого розміру заборгованості.

Неподання доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, які б спростовували встановлені судом обставини та висновки суду, унеможливлює задоволення заяви.

З цих підстав Суд залишає заяву про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 284, 285, 287, 288 ЦПК України, Суд -

постановив:

Заяву про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 15.07.2025 у справі № 754/5491/25 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 15.07.2025 у справі № 754/5491/25 може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК, не подана апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Інна КОВАЛЕНКО