Справа №:755/7427/25
Провадження №: 2/755/6868/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" вересня 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Онопрійчук Д.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовом, в якому просить суд: розірвати шлюб, укладений 04.08.2006 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Відділом реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис у Книзі реєстрації шлюбів № 1081.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що з 04.08.2006 перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбу подружжя має спільних дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позивач обґрунтовує свої вимоги тим, що її подружнє життя з відповідачем фактично припинилося 19.10.2021 через відсутність між ними взаєморозуміння, різні погляди на подружні обов`язки, життєві цінності та життя в цілому. Подружні почуття між сторонами згасли. Враховуючи те, що сторони тривалий час не проживають як подружжя, позивач впевнилася в тому, що її волевиявлення щодо розірвання шлюбу є стійким, виваженим та не зміниться. Позивач наполягає на розірванні шлюбу. Зі свого боку, відповідач живе своїм особистим життям та не проявляє жодних намірів щодо збереження шлюбу та налагодження стосунків у ньому. Сторони тривалий час не проживають як чоловік і жінка. Почуттів взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки у родині немає, тобто морально-правові основи шлюбу відсутні, заходи щодо примирення подружжя та збереження родини неможливі. Життя в такій атмосфері шкодить як сторонам, так і їхнім неповнолітнім дітям. Сторони не підтримують сімейно-шлюбні стосунки, ведуть окреме господарство, мають окремі бюджети, не мають спільних зобов`язань, планів та задач, спілкуються виключно щодо спільних дітей.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 15.05.2025 відкрито провадження у цій справі за правилами спрощеного провадження, з повідомленням сторін, яким роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.

В судове засідання сторони не з`явились.

До матеріалів позовної заяви позивачем долучено заяву про розгляд справи без її участі, в якій остання вказала, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та не заперечує проти постановлення заочного рішення у справі.

09.09.2025 від відповідача надійшла заява, у якій останній просить суд справу розглядати у його відсутність, проти розірвання шлюбу та задоволення позову не заперечує.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

За вказаних обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, що містяться в матеріалах справи, суд доходить наступного.

Відповідно до положень ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб 04.08.2006 у Відділі реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції м. Києва, про що складено актовий запис № 1081. Після державної реєстрації шлюбу прізвище дружини - ОСОБА_1 .

Від шлюбу сторони мають спільних дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 36 та ст. 51 СК України шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України. Дружина та чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань.

За правилом ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

У відповідності до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Згідно із положеннями ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що шлюбні відносини між сторонами припинені, подальше спільне проживання та збереження шлюбу неможливі. Позивачка наполягає на розірванні шлюбу, переконана, що примирення з відповідачем не відбудеться, продовжувати шлюбні відносини не бажає. Відповідач не заперечує проти розірвання шлюбу.

Шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. За таких обставин, коли обов`язки дружини та чоловіка зі спільного піклування про побудову сімейних відносин на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги припинені, подальше збереження шлюбу є неможливим.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї стало неможливим, оскільки шлюбні відносини між подружжям фактично припинені, спільного господарства вони не ведуть, спільного бюджету не мають, подальше спільне життя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам подружжя, а тому позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Керуючись ст. ст. 36, 51, 104, 105, 112, 114 Сімейного кодексу України ст.ст. 2, 10, 49, 76, 77-81, 209, 210, 223, 247, 263, 265, 274, 279, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 04.08.2006 у Відділі реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції м. Києва, актовий запис № 1081 - розірвати.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст рішення складено 22.09.2025.

Суддя: