Справа № 274/5068/25 Провадження № 2/0274/2061/25
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

16.09.2025 м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Большакова Т.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Бердичівської міської ради Житомирської області, ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самоcтійних вимог: Управління містобудування, архітектури та земельних відносин Бердичівської міської ради, Відділ Державного архітекту рнобудівельного контролю Виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області, про визнання права власності на майно,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивачів звернувся до суду із зазначеною позовною заявою, в якій просив:

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , як набутого нею в шлюбі майна.

Згідно з п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається позивачу у випадку, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень ст. 188 цього Кодексу).

Згідно з ч. 1 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Як роз`яснено у п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

Виходячи із системного аналізу вищевказаних норм процесуального права, є підстави вважати, що умовою об`єднання позовів позивача в одному провадженні є однорідність позовних вимог, спільність предмета позову позивача, спільність підстав позову, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших прав і обов`язків відповідачів та процесуальна доцільність.

Порушенням правила об`єднання вимог є об`єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Вимоги позову, що заявлені позивачами різняться між собою, а правовідносини ґрунтуються на різних підставах виникнення, які не є нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших прав і обов`язків позивача, регулюються різними нормами матеріального права, не обґрунтовані одними доказами, мають різні предмети доказування, відмінний склад учасників, і є самостійними, тому їх спільний розгляд не є доцільним та не буде сприяти оперативному і правильному вирішенню спору.

Сумісний розгляд об`єднаних позивачем вимог не лише суперечить приписам ст. 188 ЦПК України, але й перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін, значно ускладнить судовий процес та сприятиме затягуванню вирішення спору по суті.

Враховуючи зазначене, є підстави для повернення позовної заяви.

Керуючись ст. 44, 185, 188, 260 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Бердичівської міської ради Житомирської області, ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самоcтійних вимог: Управління містобудування, архітектури та земельних відносин Бердичівської міської ради, Відділ Державного архітекту рнобудівельного контролю Виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області, про визнання права власності на майно, визнати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачам, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Тетяна БОЛЬШАКОВА