Провадження №: 2-н/755/349/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову у видачі судового наказу

"23" вересня 2025 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Коваленко І.В., перевіривши виконання вимог ст.ст. 160-164 Цивільного процесуального кодексу України за заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Азербайджанська, 16/3» про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , -

встановив :

27 серпня 2025 року в провадження Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Азербайджанська, 16/3» про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Вивчивши матеріали заяви, вважаю, що в задоволенні заяви слід відмовити з наступних підстав.

У ст.ст.160, 167 ЦПК України передбачено, що судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Розгляд заяви у наказному провадженні проводиться без судового засідання і повідомлення заявника і боржника.

Відповідно до ч.1 ст.47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

У силу положень ст.ст.31, 32 ЦК України фізична особа, яка не досягла чотирнадцяти років (малолітня особа), має право:

1) самостійно вчиняти дрібні побутові правочини. Правочин вважається дрібним побутовим, якщо він задовольняє побутові потреби особи, відповідає її фізичному, духовному чи соціальному розвитку та стосується предмета, який має невисоку вартість;

2) здійснювати особисті немайнові права на результати інтелектуальної, творчої діяльності, що охороняються законом.

Малолітня особа не несе відповідальності за завдану нею шкоду.

Крім правочинів, передбачених статтею 31 цього Кодексу, фізична особа у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років (неповнолітня особа) має право:

1) самостійно розпоряджатися своїм заробітком, стипендією або іншими доходами;

2) самостійно здійснювати права на результати інтелектуальної, творчої діяльності, що охороняються законом;

3) бути учасником (засновником) юридичних осіб, якщо це не заборонено законом або установчими документами юридичної особи;

4) самостійно укладати договір банківського вкладу (рахунку) та розпоряджатися вкладом, внесеним нею на своє ім`я (грошовими коштами на рахунку);

5) самостійно укладати договір про отримання електронних довірчих послуг.

Неповнолітня особа вчиняє інші правочини за згодою батьків (усиновлювачів) або піклувальників.

Боржник - ОСОБА_3 є неповнолітньою особою - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як регламентовано ч.3 ст.9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг.

З огляду на наведене, в частині вимог до неповнолітнього боржника право грошової вимоги відсутнє, оскільки останній не несе перед стягувачем обов`язку сплачувати комунальні послуги.

Виходячи із приписів п.8 ч.1 ст.165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо із поданої заяви не вбачається виникнення або порушення права грошової вимоги, за якою заявником подано заяву про видачу судового наказу.

За результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу (ч.2 ст.167 ЦПК України).

З огляду на викладене у видачі судового наказу про стягнення із боржників заборгованості слід відмовити. Відмова у видачі судового наказу із наведених підстав не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою після усунення недоліків або в порядку позовного провадження.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.160-166 ЦПК України, -

постановив:

У задоволенні заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Азербайджанська, 16/3» про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - відмовити.

Роз`яснити заявнику його право повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: