Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 вересня 2025 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді Бедьо В.І., за участю секретаря судових засідань Меклеш В.І., розглянувши в відкритому судовому засіданні цивільну справу за ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даною заявою у якій зазначає, що він ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно свідоцтва про народження, виданого повторно, серії НОМЕР_1 від 25.01.2018 року моїми батьками записано ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 0 від 07.06.2025 року у графі «Відомості про матір» зазначено - ОСОБА_4 . Разом із тим, у паспорті моєї матері та інших документах, в т.ч. документах на нерухоме майно її ім`я вказано як « ОСОБА_5 ».

Наразі, вказана відмінність в одній літері імені моєї матері у свідоцтві про моє народження з іменем матері зазначеним у її паспорті та інших документах чинить мені перешкоди, оскільки я не може безспірно надати документи, що підтверджують факт моїх родинних відносин з рідною матір?ю, зокрема до нотаріуса, різних організацій, установ для оформлення документів.

Встановлення факту родинних відносин необхідне для оформлення правовстановлюючих та інших документів, отримання податкових пільг при укладанні правочинів із нерухомим майна, має для мене юридичне значення та діючим законодавством не передбачено іншого порядку його встановлення.

А тому просить встановити юридичний факт, що громадянка України ОСОБА_2 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_2 є матір`ю ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_3 , актовий запис про народження № 49 від 25.01.2018 року.

В судове засідання заявник не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений. У матеріалах справи наявна заява заявника, який просить розглянути справи у його відсутності, зазначаючи, що вони вимоги заяви підтримує у повному обсязі, просять суд заяву задовольнити.

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена, через канцелярію суду подала заяву, якою просить розгляд справи провести без її участі, заявлені вимоги визнає.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного.

Згідно свідоцтва про народження, виданого повторно, серії НОМЕР_1 від 25.01.2018 року, ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 його батьком зазначений ОСОБА_6 , матір`ю ОСОБА_4 .

Заявник зазначає, що при зазначенні відомостей про його матір, було допущено описки у написанні імені ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка є його матір`ю.

ОСОБА_2 документована паспортом громадянина України серії НОМЕР_2 .

Згідно з п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками).

Таким чином, родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Стосунки між подружжям не є родинними.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

А тому на підставі вищенаведеного, враховуючи, що в ході розгляду справи знайшов підтвердження факт того, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 а також те, що встановлення юридичного факту має значення для охорони прав та інтересів заявника, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 10, 293,315,319,354,355 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву задовольнити.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП: НОМЕР_4 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП: НОМЕР_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ) а саме, що громадянка України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП: НОМЕР_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ) є матір`ю громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП: НОМЕР_4 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області Бедьо В.І.