Справа №333/5413/25
Провадження №2/333/3599/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2025 року м. Запоріжжя

Комунарський районний суд м. Запоріжжя в складі:

головуючого судді Холода Р.С.,

за участю секретаря судового засідання Лузанової А.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Комунарського районного суду м. Запоріжжя, цивільну справу за позовом ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» (юридична адреса: м. Київ, площа Арсенальна, буд.1Б, адреса для листування: м. Київ, пр. Леоніда Каденюка, буд.23, а/с 57, ) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

встановив:

20.06.2025 року ТОВ «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» звернулось до Комунарського районного суду м. Запоріжжя із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором №73639782 від 22.12.2024 року.

Ухвалою суду від 23.06.2025 року провадження у справі відкрито, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судове засідання представник позивача Ушакевич М.П. не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином, надав суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, в якому зазначив, в позовній заяві просила розглянути справу без участі позивача та її представників.

Відповідачка ОСОБА_1 до зали судового засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомила.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до такого.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. (ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України)

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. (ст. 4 ЦПК України)

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 92 Цивільного кодексу України юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону. Порядок створення органів юридичної особи встановлюється установчими документами та законом. У випадках, встановлених законом, юридична особа може набувати цивільних прав та обов`язків і здійснювати їх через своїх учасників.

Судом встановлено, що подана позовна заява подана та підписана представником позивача - Ушакевич М.П.

На підтвердження повноважень адвоката Ушакевич М. П. на підписання позовної заяви до матеріалів позову додано копію довіреності ТОВ «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ», що видана Ушакевич М. П., як фізичній особі, а також копії: свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, посвідчення адвоката України №КВ6416 від 23.05.2019 року, договору про надання правничої допомоги №03-08/2023 від 03.08.2023 року, укладеного між Адвокатським об`єднанням «ПРАВОВИЙ ДІАЛОГ» та ТОВ «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» та наказу (розпорядження) №01-К про прийняття на роботу адвоката Ушакевич М.П.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Отже, процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії, як «представництво» і «самопредставництво».

Згідно висновків Верховного Суду, викладених в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року по справі № 303/4297/20, провадження № 14-105цс21, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень.

У справі, що розглядається, представник позивача на підтвердження своїх повноважень надала копію довіреності №93 від 04.11.2024 року. Водночас, інші документи, які б свідчили про наявність трудових відносин із юридичною особою та підтверджували право діяти за правилами самопредставництва (зокрема, копію наказу про призначення, витяг зі штатного розпису, посадову інструкцію тощо), надані не були.

Крім того, у позовній заяві представник позивача просить стягнути з відповідачки на користь позивача витрати на правничу допомогу, що свідчить про те, що така особа діє не в межах самопредставництва юридичної особи, а як найнятий професійний представник (адвокат), що надає правничу допомогу на платній основі.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Відповідно до ч. 1 статті 6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Згідно з частиною першою статті 12 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» особі, яка склала присягу адвоката України, радою адвокатів регіону у день складення присяги безоплатно видаються свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України.

Аналіз судової практики Верховного Суду дає підстави вважати, що статус адвоката підтверджується свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю або посвідченням адвоката України (правовий висновок викладений в ухвалах Верховного Суду від 01 березня 2018 року у справі 910/3483/17 та від 17 жовтня 2018 року у справі 3916/1059/18).

З наданих до матеріалів справи документів убачається, що Ушакевич М.П. надала копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю № КВ6416 від 23.05.2019 року, виданого на підставі рішення Ради адвокатів міста Києва № 30 від 23.05.2019 року.

Водночас, судом встановлено, що в Єдиному реєстрі адвокатів України відомості про адвоката Ушакевич М.П. відсутні, що ставить під сумнів дійсність її статусу адвоката на момент участі у справі, оскільки саме ЄРАУ є офіційним джерелом інформації про наявність у особи права на здійснення адвокатської діяльності. Відсутність відповідного запису у реєстрі свідчить про відсутність у такої особи повноважень на здійснення представництва в суді як адвоката.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

За ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене, а також те, що позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка належним чином не підтвердила свої повноваження на ведення справи, зокрема на підписання та подання позову від імені позивача, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 184, 185, 260, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» (юридична адреса: м. Київ, площа Арсенальна, буд.1Б, адреса для листування: м. Київ, пр. Леоніда Каденюка, буд.23, а/с 57, ) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції може бути подана до Запорізького апеляційного суду через Комунарський районний суд м. Запоріжжя протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повну ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 22.09.2025 року.

Суддя Комунарського районного суду

м.Запоріжжя Р.С.Холод