УХВАЛА

29 вересня 2025 року

м. Київ

справа № 752/15220/23

провадження № 61-11971ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 у справі за позовом за позовом заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Національний природний парк «Голосіївський», державний реєстратор Комунального підприємства «Благоустрій Шевченківського району» Соколянський Дмитро Вікторович, про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом скасування рішення про державну реєстрацію та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

22 вересня 2025 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подав касаційну скаргу у справі № 752/15220/23.

За змістом частини першої статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

І. Щодо зазначення рішення (ухвали), що оскаржується

Відповідно до пунктів 4, 6 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено рішення (ухвала), що оскаржується, а також клопотання особи, яка подає скаргу.

Відповідно до статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право: 1) залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення;

2) скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду;

3) скасувати судові рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд; 4) скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині; 5) скасувати судові рішення суду першої та апеляційної інстанцій у відповідній частині і закрити провадження у справі чи залишити позов без розгляду у відповідній частині; 6) у передбачених цим Кодексом випадках визнати нечинними судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і закрити провадження у справі у відповідній частині;

7) у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених в пунктах 1-6 частини першої цієї статті.

У касаційній скарзі заявник просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 04 вересня 2025 року в частині, якою було залишено без змін рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 28 листопада 2024 року про зобов`язання ОСОБА_1 знести об`єкт самочинного будівництва - садовий будинок, та ухвалити в цій частині нове судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Водночас будь-який вимог щодо рішення суду першої інстанції, заявник у касаційній скарзі не викладає.

У випадку, якщо заявник просить Верховний Суд ухвалити рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, які задоволенні судом першої інстанції, він має зазначити, чи оскаржує в касаційному порядку рішення суду першої інстанції та яке клопотання (процесуальну вимогу) заявляє щодо цього рішення.

Отже, в порушення пункту 6 частини другої статті 392 ЦПК України викладене в касаційній скарзі клопотання (процесуальна вимога) сформульована некоректно, без урахування повноважень касаційного суду.

ІІ. Щодо сплати судового збору

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги до касаційної скарги додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У липні 2023 року заступник керівника Київської міської прокуратури звернувся до суду із позовом, відповідно до якого просив:

- усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою кадастровий номер :79:304:0007, шляхом скасування рішення державного реєстратора КП «Благоустрій Шевченківського району» Соколянського Д. В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) № 36846077

від 31 серпня 2017 року та здійснену на його підставі в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 на нерухоме майно (реєстраційний номер об`єкта 000, номер запису про право власності 22104242), з одночасним припиненням права власності ОСОБА_1 на нього;

- усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою кадастровий номер :79:304:0007, шляхом зобов`язання ОСОБА_1 знести об`єкт самочинного будівництва - садовий будинок загальною площею 12,3 кв. м, розташований по АДРЕСА_1 , а також демонтувати паркан, яким огороджена земельна ділянка навколо садового будинку за вказаною адресою.

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 28 листопада

2024 року позов задоволено.

Постановою Київського апеляційного суду від 04 вересня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 28 листопада

2024 року в частині задоволення позовних вимог про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом скасування рішення про державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 на нерухоме майно з одночасним припиненням права власності на це майно скасовано та ухвалено в цій частині нове судове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог. В іншій частині рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 28 листопада 2024 року залишено без змін.

Із поданої касаційної скарги вбачається, що заявник оскаржує судове рішення в частині задоволених позовних вимог про зобов`язання знести об`єкт самочинного будівництва - садовий будинок.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги фізичною особою на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб становить з 1 січня 2023 року - 2 684 гривні.

Таким чином, розмір судового збору за подану касаційну скаргу становить 5 368 грн (2 684 х 200%).

У касаційній скарзі заявник зазначає, що звільнений від сплати судового збору на підставі положень пункту 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», який передбачає звільнення від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях осіб з інвалідністю I та II груп, законних представників дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Водночас до касаційної скарги не додано жодних документів, які б підтверджували статус ОСОБА_1 , яка звільнена від сплати судового збору на підставі пункту 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом:

- подання уточненої касаційної скарги із коректним викладенням клопотання (процесуальної вимоги), з урахуванням повноважень Верховного Суду, передбачених статтею 409 ЦПК України та роз`яснень, викладених в цій ухвалі. У разі подання уточненої касаційної скарги засобами поштового зв`язку, копії скарги мають бути надані відповідно до кількості учасників справи;

- надання документу про сплату судового збору в сумі 5 368 грн або документу, що підтверджує звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 у справі № 752/15220/23 залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович