УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 495/8472/24

Номер провадження 2-п/495/69/2025

16 вересня 2025 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючої судді Шевчук Ю.В.,

при секретарі судового засідання Кракатиці В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Білгород-Дністровський заяву відповідача ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Васильєв Павло Олегович, про перегляд заочного рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 08.05.2025 у цивільній справі № 495/8472/24 за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла заява ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Васильєв Павло Олегович, про перегляд заочного рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 08.05.2025 у цивільній справі № 495/8472/24 за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заява мотивована тим, що ухвалюючи вказане заочне рішення суд виходив з того, зокрема, що Відповідач не з`явилась до суду без поважних причин, будучи нібито належним чином сповіщеним про час дату, та місце розгляду справи.

Однак, насправді Відповідач не знав навіть про те, що відбуваються судові засідання, в тому числі те, в якому ухвалено зазначене заочне рішення, оскільки належним чином про це не повідомлявся, належним чином виклики до суду не отримував, в тому числі в останнє судове засідання на 08 травня 2025 року, в якому й було ухвалено зазначене заочне рішення суду.

Як стверджує представник відповідача, у матеріалах цивільної справи, по якій ухвалено вказане заочне рішення, немає будь-який відомостей та розписок про те, що Відповідач отримував ухвалу суду про відкриття провадження по даній справі з копією позовної заяви з додатками, повістки про виклик у судові засідання під час розгляду даної справи, що свідчить про те, що Відповідач навіть не знав про проведення судових засідань.

Також зазначає, що Відповідач об`єктивної не міг з`явитись в судові засідання самостійно, в тому числі те, в якому ухвалено зазначене заочне рішення, оскільки безпосередньо він належним чином про це не повідомлявся, належним чином виклики до суду не отримував, водночас був призваний на військову службу під час мобілізації, на особливий період (під час правового режиму воєнного стану), до лав Збройних Сил України.

Щодо посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача представник відповідача зазначає, що ОСОБА_1 ніколи не укладав будь-яких кредитних договорів, на підставі якого Позивач просив суд стягнути з нього заборгованість. Зокрема в розділі 10 «Реквізити та підписи» сторін» відсутні достатні докази, що саме Відповідач його підписав електронним шляхом, вказані номери телефонів та електронної пошти Відповідач не використовує.

Вказане Відповідач міг підтвердити своїми поясненнями до суду в тому числі надавши згоду на допит його як сторони в якості свідка.

У порушення норм процесуального законодавства, Позивачем також не надані до суду належні та допустимі докази того, що Відповідачем отримані грошові кошти в кредит, здійснено невірний розрахунок заборгованість по процентам за користування кредитом; пені за несвоєчасне погашення заборгованості за кредитом; пені за несвоєчасне погашення заборгованості по процентам за користування кредитом.

Дана обставина з урахуванням наведеного може бути підтверджена лише шляхом проведення експертизи документів фінансово-кредитних операцій, а тому подані Позивачем докази є недопустимими, оскільки він не відповідає вимогам ст.76 Цивільного процесуального кодексу України. Водночас, Відповідач на спростування заявлених позовних вимог має намір заявити клопотання про проведення експертизи документів фінансово-кредитних операцій, висновок якого має бути доказом безпідставності заявлених позовних.

Саме цими доказами можуть бути обґрунтовані заперечення відносно вимог позивача.

12.09.2025 на адресу суду надійшли заперечення представника АТ «Ідея Банк», в якому він просить відмовити у задоволенні заяви, оскільки вона є необгрутованою та безпідставною. Вважає, що для скасування заочного рішення відсутні підстави, так як відповідач був обізнаний про час розгляду справи та не навів доказів, які б мали значення для вирішення справи.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За ч. 4 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення.

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (ч. 5 ст. 268 ЦПК України).

Суд, дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, додані до неї матеріали та матеріали цивільної справи, вважає, що заява про перегляд заочного рішення суду не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно зі ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Приписами статті 126 ЦПК України наслідки пропущення процесуальних строків право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною першою статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи, що доказів отримання відповідачем заочного рішення суду в матеріалах справи не міститься, суд вважає за можливе поновити строк на звернення з заявою про перегляд заочного рішення у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно зі ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В контексті даної статті наявність однієї з підстав, зазначених у частині ч. 1 ст. 288 ЦПК України, не спричиняє скасування заочного рішення. Лише у своїй сукупності названі обставини спричиняють скасування заочного рішення.

Наявність лише однієї з них не приносить відповідачеві позитивного результату, внаслідок чого він зберігає можливість оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Суд зазначає, що в судові засіданні, які були призначені для розгляду справи відповідач не з`являвся, про час та місце слухання справи був повідомлений належним чином, що дало суду право при заочному розгляді справи, обмежитися доказами, які знаходилися в матеріалах справи та наданими позивачем, що повністю відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Доводи представника відповідача в тій частині, що відповідач не був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, є безпідставними, оскільки в матеріалах справи наявне поштове повідомлення про отримання відповідачем судової повістки на 15.10.2024, ухвали та позовної заяви з додатками (а.с. 38).

Крім того, ще одна судова повістка (а.с. 43) направлена на адресу місця реєстрації відповідача, повернулась до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України є належним повідомленням відповідача про дату та час розгляду справи.

Крім того, суд вважає, що заява відповідача про перегляд заочного рішення не містить посилання на докази, які могли б мати істотне значення для правильного вирішення справи, в заяві відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення зводиться до непогодження з винесеним рішенням по суті та з оцінкою доказів.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Частиною 4 ст.287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. 280,287,284,288 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Поновити відповідачу ОСОБА_1 процесуальний строк для подачі заяви про перегляд заочного рішення суду.

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Васильєв Павло Олегович, про перегляд заочного рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 08.05.2025 у цивільній справі № 495/8472/24 за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Роз`яснити відповідачу, що відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 22.09.2025.

Суддя Юлія ШЕВЧУК