Справа № 453/1055/25
№ провадження 2/453/599/25
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 вересня 2025 року Сколівський районний суд Львівської області
в складі: головуючого - судді Брони А.Л.
секретаря судового засідання Бендеш А.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сколе в порядку позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Сколівської міської ради Львівської області про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,-
-в с т а н о в и в :
01.07.2025 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до Сколівської міської ради Львівської області про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 02.07.2025 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі з визначенням дати підготовчого засідання.
Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 31.07.2025 року було закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.
Позов обгрунтований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабця позивачки ОСОБА_2 . Внаслідок її смерті відкрилась спадщина, до складу якої увійшла земельна частка (пай) площею 0,93 умовних кадастрових гектарів на території Підгородецької сільської ради Стрийського району Львівської області, яка належала померлій на підставі Сертифікату на право на земельну частку (пай), серії ЛВ №049381 від 30.05.1997 року, зареєстрованого за №814. За життя ОСОБА_2 передала позивачці оригінал вказаного Сертифікату, проте не встигла скласти та належним чином посвідчити заповіт. Після звернення 23.06.2025 року до Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області, ОСОБА_1 було роз`яснено про пропущення строку для подачі заяви про прийняття спадщини та про можливість продовжити такий в судовому порядку.
Зазначено, що у встановлений законом шестимісячний строк позивачка не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із об`єктивними, істотними труднощами. Відстань понад 1 100 км між місцем постійного її постійного проживання в м. Харків та місцем знаходження спадкового майна. Пряме сполучення залізничним чи автобусним транспортом відсутнє. На день смерті спадкодавця позивачка працювала на посаді медсестри 2-го неврологічного відділення стаціонару Обласної студентської лікарні м. Харкова, одночасно здобуваючи повну вищу освіту в Національному фармацевтичному університеті (м. Харків). Умови праці були обумовлені нічним чергуванням, що свідчить про складні умови праці, а також поважність причини пропуску такого строку.
В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, але попередньо її представником адвокатом Змінчак Л.В. подано до суду заяву про розгляд справи без її участі та участі довірительки, вказавши що вимоги позовної заяви підтримує, та просить такі задовольнити.
Відповідач Сколівська міська рада Львівської області явку представника в судове засідання не забезпечила, але попередньо міським головою Романишин М.С. було подано до суду клопотання про розгляд справи без участі відповідача, зазначивши, що при вирішенні спору покладається на розсуд суду.
На підставі ч.3 ст. 211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України справа слухається у відсутність сторін без фіксування судового процесу технічними засобами.
Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін, дослідивши зібрані по справі докази, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до положень ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
На підставі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно з положень ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Статтею 1270 ЦК України встановлено строк у шість місяців для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
З урахуванням наведеного вбачається, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 21.06.2005 року Підгородецькою сільською радою Сколівського району Львівської області (актовий запис №33), ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 .
Про родинні відносини позивачки з ОСОБА_2 свідчать наступні докази.
Як вбачається з копії свідоцтва про народження ОСОБА_3 , виданого 27 березня 1950 року (актовий запис №6), така народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , а її батьками записані ОСОБА_4 та ОСОБА_2 .
Згідно копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , виданого 14 лютого 1976 року відділом ЗАГС Трускавецького міськвиконкому Львівської області УРСР (актовий запис №13), 14.02.1976 між ОСОБА_5 та ОСОБА_3 було укладено шлюб та присвоєно прізвище дружині « ОСОБА_6 ».
Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого 26 червня 1976 року виконкомом Городищенської с/ради депутатів трудящих (актовий запис №14), батьками ОСОБА_7 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , записані ОСОБА_5 та ОСОБА_8 .
Згідно копії повторного свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_4 , виданого 04 липня 2024 року Другим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (актовий запис №87), 09 серпня 1997 року між ОСОБА_9 та ОСОБА_7 було зареєстровано шлюб, внаслідок чого дружині було присвоєно прізвище « ОСОБА_10 ».
Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина до складу якої увійшла земельна частка (пай) площею 0,93 умовних кадастрових гектарів на території Підгородецької сільської ради Стрийського району Львівської області.
Вказана вище земельна ділянка (пай) належала померлій ОСОБА_2 на підставі Сертифікату на право на земельну частку (пай), серії ЛВ №049381, виданого на підставі рішення Сколівської районної державної адміністрації 29 травня 1997 року №220, та зареєстровано у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) 30 травня 1997 року за №814.
Згідно довідки № 98, виданої 23.06.2025 року старостою сіл Підгородці, Сопіт, Урич Сколівської міської ради Львівської області В. Андрейків, ОСОБА_2 до дня своєї смерті - ІНФОРМАЦІЯ_4 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . На момент смерті була зареєстрована одна.
23 червня 2025 року ОСОБА_1 звернулася у Сколівську державну нотаріальну контору Львівської області з заявою про прийняття спадщини після смерті бабці ОСОБА_2 .
Згідно листа завідувача Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області В. Батлюк №395/01-16 від 23.06.2025 року позивачці було повідомлено про те, що вона пропустила шестимісячний строк, встановлений законом для подання заяви про прийняття спадщини.
Згідно листа завідувача Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області В. Батлюк №525/01-16 від 08.09.2025, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , не заводилася.
Як передбачено ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Згідно ч.ч.1, 2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заяву про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.
Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Крім цього, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, переглядаючи 6 червня 2018 року судові рішення у справі № 592/9058/17-ц (касаційне провадження № 61-200-св-18) вказав на те, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (ст. 15 ЦК України). Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.
Правила ч. 3, ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин.
Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.
У пункті 2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 міститься роз`яснення, відповідно до якого судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини .
1) юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини;
2) необізнаність особи про наявність спадкового майна;
4) непрацездатність;
5) незнання про існування заповіту;
6) встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину;
7) відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини;
8) несприятливі погодні умови.
Як встановлено судом, позивачка у визначений законом строк не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Причину невчасного звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини мотивує тим, що відстань між місцем її постійного проживання та місцем знаходження спадкового майна становить понад 1100 км. Прямого транспортного сполучення між цими населеними пунктами немає, власним транспортним засобом позивачка не володіє. Також позивачка стверджує, що на день смерті спадкодавця працювала на посаді медсестри 2-го неврологічного відділення стаціонару Обласної студентської лікарні м. Харкова, одночасно здобуваючи повну вищу освіту в Національному фармацевтичному університеті (м. Харків). Умови праці були обумовлені нічним чергуванням, що свідчить про складні умови праці, а також поважність причини пропуску такого строку.
Так, за змістом ч.3 ст. 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
Відповідно допостанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Відповідно до правової позиції зазначеної в Постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17 поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Враховуючи наведені норми закону суд приходить до висновку, що наведені позивачкою причини пропуску строку для прийняття спадщини є об`єктивними причинами поважності пропуску такого.
Крім цього суд звертає увагу і на те, що право позивачки на прийняття спадщини ніким не оспорюється, інші спадкоємці, які б бажали реалізувати свої спадкові права щодо майна спадкодавиці відсутні, а тому відмова у позові фактично порушила б законне право позивачки на отримання спадкового майна.
Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, статей 1296 - 1299 ЦК України.
Тому, з огляду на поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, неможливість позивачки в інший спосіб захистити своє невизнане право, вимога позивачки про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 1220, 1222, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 13, 76, 81, 89, 90, 95, 258-259, 264-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд-
Позов ОСОБА_1 до Сколівської міської ради Львівської області про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , додатковий строк у 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Учасники справи:

Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Відповідач: Сколівська міська рада Львівської області, місцезнаходження: м-н. Незалежності, 1, м. Сколе Львівська область, .

Суддя