Справа №932/5987/25
Провадження №2/932/2196/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2025 року м. Дніпро

Шевченківський районний суд м. Дніпра в складі: головуючого-судді Цитульського В.І., за участю секретаря судового засідання Підопригори Р.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Костянтинівської міської військової адміністрації, третя особа приватний нотаріус Краматорського районного нотаріального округу Панасенко Інна Петрівна про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Основні процесуальні рішення та дії.

28.05.2025 позивач звернувся до суду із позовом у якому просить визначити йому додатковий строк у 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_2 .

Ухвалою судді від 06.06.2025 відкрито загальне позовне провадження.

Ухвалою суду від 22.07.2025 закрито підготовче провадження.

Узагальнені доводи позивача.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 , яка проживала в м. Костянтинівці Краматорського району Донецької області.

Після його смерті відрилася спадщина на квартиру.

Чоловік спадкодавця та батька позивача помер ще в 2021 році.

Позивач дізнався про смерть матері через деякий час, через збройну агресію 13.04.2022 змушений був евакуюватися до Чеської Республіки де перебував до теперішнього часу.

Тільки 01.04.2025 позивач отримав свідоцтво про смерть матері та звернувся до нотаріуса.

02.04.2025 йому відмовлено в прийняття заяви у зв`язку із пропуском строку прийняття спадщини.

В судове засідання позивач не з`явився, просив розглядати справу за відсутності позивача.

Узагальнені доводи відповідача та третьої особи.

Відповідач та третя особа проігнорували судовий розгляд.

Обставини, встановлені судом.

Згідно свідоцтва про народження позивача ОСОБА_1 вбачається, що його батьками є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Як вбачається із свідоцтва про смерть ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Костянтинівці Краматорського району Донецької області.

Як вбачається із свідоцтва про смерть ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивачем долучено свідоцтво про право на спадщину за заповітом після ОСОБА_3 в користь ОСОБА_2 від 24.12.2021 на квартиру АДРЕСА_1 .

Листом приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Панасенок І.П. від 02.04.2025 позивачу повідомлено про неможливість прийняти його заяву про прийняття спадщини у зв`язку із пропуском строку на прийняття спадщини.

На підтвердження поважності підстав пропуску строку на прийняття спадщини позивачем долучено штампи про відкриття візи Чеської Республіки з 13.04.2022 до 31.03.2023 та із 01.04.2023 до 31.03.2024. Такі докази складені іноземною мовою, переклад відсутній.

За подання позову позивачем сплачено судовий збір в сумі 1 211,20 грн.

Законодавство та висновки Верховного Суду, що застосовані судом.

Відповідно до ч.2 ст.1258 ЦК України, кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У відповідності до ст.1263 ЦК України, у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.

Згідно ч.1 ст.1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Згідно приписів ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» (в редакції, чинній на 03.11.2016), у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Перелік населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та перелік населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення визначений розпорядженням Кабінету Міністрів України від 07.11.2014 №1085-р.

Місто Костянтинівка не входило до вказаного переліку.

Згідно переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією місто Костянтинівська міська територіальна громада входила: з 24.03.2022 по 31.12.2022 до переліку територій, на яких велися бойові дії; з 01.01.2023 до 21.06.2023 до територій активних бойових дій; з 21.06.2023 до даного часу до територій активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси.

Як визначено Главою 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, у редакції станом на 03.11.2016, заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі (п.3.3). Якщо спадкоємець особисто прибув до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, нотаріальне засвідчення справжності його підпису на таких заявах не вимагається. У цьому випадку нотаріус встановлює особу заявника, про що на заяві робиться відповідна службова відмітка. Ця відмітка скріплюється підписом нотаріуса (п.3.4). Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини (п.3.5).

За приписами ч.6 ст.1 Закону України «Про нотаріат», вчинення нотаріальних дій за кордоном покладається на консульські установи України, а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на дипломатичні представництва України.

Відповідно до ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1). Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ч.2).

У відповідності до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч.1). За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За висновками, наведеними у постанові Верховного Суду від 17 липня 2015 року у справі №760/7114/23, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, тимчасова непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, тимчасові несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Подібні висновки містяться у постанові Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 14 лютого 2024 року у справі № 357/8183/22.

Крім того, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду (постанови Верховного Суду від 11 липня 2022 року у справі №650/48/20, від 27 квітня 2023 року у справі № 750/13008/21, від 14 лютого 2024 року у справі №754/3327/22).

У відповідності до приписів статей 12, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін та інші проти України» рішення ЄСПЛ від 10.02.2010), постанови КЦС ВС від 07.10.2020 у справі №465/3586/17, від 08.10.2020 у справі №712/22134/12, від 05.10.2020 у справі №347/637/18, від 27.10.2020 у справі №243/11349/18.

Висновки суду.

1. Щодо війни.

Особа яка бажала прийняти спадщину мала можливість подати відповідну заяву до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, а якщо у такому місці нотаріуси не працювали до будь-якого нотаріуса в межах України.

Окрім цього, можливим було посвідчити підпис на відповідній заяві у будь якого нотаріуса в межах України, а перебуваючи за кордоном у посольстві України (зокрема і в Посольстві України в Чеській Республіці).

Більше того, існує можливість подання заяви без посвідчення підпису з подальшим усуненням такого недоліку.

Відтак позивач мав можливість подати заяву про прийняття спадщини як в шестимісячний строк після 12.06.2022 так і протягом усього подальшого часу.

Також звертає на себе увагу той факт, що звернення до нотаріуса у травні 2025 року не пов`язується позивачем із об`єктивним усуненням будь якої перешкоди для звернення до нотаріуса.

2. Щодо перебування позивача у Чеській Республіці.

Такий факт не перешкоджав звернулися позивачу із заявою про прийняття спадщини, завіривши підпис на ній у м. Празі в Посольстві України в Чеській республіці чи надіслати поштою заяву без будь якого посвідчення чи електронно із засвідченням електронним підписом.

Щодо наданих віз то позивачем не долучено їхніх перекладів на українську мову.

Окрім цього такі візи могли б підтвердити право позивача на перебування у певній країні, а не факт перебування у ній.

При цьому позивачем приховано інформацію та докази виїзду ним за кордон.

З огляду на наведене та враховуючи що від дня відкриття спадщини та до звернення позивача в суд минуло більше 3 років, очевидним вбачається висновок про відсутність об`єктивних, незалежних від волі позивача обставин, які б перешкоджали йому прийняти спадщину у встановлений законом строк.

Звернення до суду в травні 2025 року можна пов`язати виключно із бажанням позивача а не з усуненням перешкод для цього.

Розподіл судових витрат.

Оскільки суд відмовляє у задоволенні позову, сплачений позивачем судовий збір не підлягає відшкодуванню.

На підставі наведеного суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Костянтинівської міської військової адміністрації, третя особа приватний нотаріус Краматорського районного нотаріального округу Панасенко Інна Петрівна про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: В.І. Цитульський