Ухвала

24 вересня 2025року

м. Київ

справа № 541/2681/21

провадження № 61-12065св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Тітова М. Ю.,

провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд цивільної справи за позовом Приватного підприємства «Актів-М Плюс» до ОСОБА_1 , Акціонерного товариства «Альфа Банк», треті особи: приватний виконавець Скрипник Володимир Леонідович, приватні нотаріуси Миргородського міського нотаріального округу Гіль Дмитро Володимирович та Гриб Юлія Миколаївна, про визнання права власності на нерухоме майно, придбане з прилюдних торгів та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-банк», приватного виконавця виконавчого округу Полтавської області Скрипника Володимира Леонідовича, Державного підприємства «Сетам» про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів та визнання недійсним акта про реалізацію предмета іпотеки за касаційною скаргою Приватного підприємства «Актів-М Плюс» на рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 19 грудня 2023 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 30 липня 2024 року,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2021 року Приватне підприємство «Актів-М Плюс» (далі - ПП «Актів-М Плюс») звернулося до суду з позовом, у якому просило визнати за ним право власності на 1/2 частини нежитлової будівлі, квасильного цеху, загальною площею 775,8 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , вважаючи відповідний спосіб захисту належним та ефективним.

У листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зустрічним позовом, у якому просив визнати недійсними постанови приватного виконавця Скрипника В. Л. про відкриття виконавчого провадження № НОМЕР_1 з примусового виконання виконавчого напису № 8849, виданого 17 травня 2017 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В. А. про звернення стягнення на нежитлову будівлю, квасильний цех, загальною площею 775,80 кв. м, що знаходиться по АДРЕСА_1 ; визнати недійсними електронні торги від 03 травня 2019 року з продажу зазначеної нежитлової будівлі; визнати недійсним акт про реалізацію предмета іпотеки від 20 травня 2019 року.

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області рішенням від 19 грудня 2023 року в задоволенні первинного позову ПП «Актив-М Плюс» та зустрічного позову ОСОБА_1 відмовив.

Полтавський апеляційний суд постановою від 30 липня 2024 року апеляційну скаргу ПП «Актив-М Плюс» задовольнив частково. Рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 19 грудня 2023 року змінив, відмовив у задоволенні позову з підстав зазначених у мотивувальній частині постанови.

У касаційній скарзі ПП «Актив-М Плюс», посилаючись на неправильне застосування апеляційними судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просило скасувати рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 19 грудня 2023 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 30 липня 2024 року і ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги ПП «Актив-М Плюс» задовольнити.

Ухвалою Верховного Суду від 02 жовтня 2024 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

17 жовтня 2025 року справа надійшла до Верховного Суду.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судами норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судом норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом Приватного підприємства «Актів-М Плюс» до ОСОБА_1 , Акціонерного товариства «Альфа Банк», треті особи: приватний виконавець Скрипник Володимир Леонідович, приватні нотаріуси Миргородського міського нотаріального округу Гіль Дмитро Володимирович та Гриб Юлія Миколаївна, про визнання права власності на нерухоме майно, придбане з прилюдних торгів та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-банк», приватного виконавця виконавчого округу Полтавської області Скрипника Володимира Леонідовича, Державного підприємства «Сетам» про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів та визнання недійсним акта про реалізацію предмета іпотеки за касаційною скаргою Приватного підприємства «Актів-М Плюс» на рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 19 грудня 2023 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 30 липня 2024 року призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

М. Ю. Тітов