УХВАЛА

10 вересня 2025 року

м. Київ

справа № 361/1238/24

провадження № 61-10836ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротуна В. М. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київськогоапеляційного суду від 13 травня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ? Служба у справах дітей Броварської міської ради Броварського району Київської області, про визначення місця проживання дітей,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа ? Служба у справах дітей Броварської міської ради Броварського району Київської області, про визначення місця проживання дітей.

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 грудня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено.

Визначено місце проживання малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом з батьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 травня 2025 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 грудня 2024 року відмовлено.

14липня 2025 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 13 травня 2025 року.

Ухвалою Верховного Суду від 25 липня 2025 року визнано наведені ОСОБА_1 підстави для поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення неповажними, у задоволенні клопотання заявника про відстрочення сплати судового збору відмовлено, касаційну скаргу залишено без руху. Заявнику запропоновано подати до суду клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших поважних причин для його поновлення та відповідних доказів,надіслати копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, а також надатидокази, що підтверджують сплату судового збору.

04 серпня2025 року до Верховного Суду подано заяву про продовження строку для усунення недоліків, зазначених в ухвалі Верховного Суду

від25 липня 2025 року.

Ухвалою Верховного Суду від 06 серпня 2025 року узадоволенні заяви ОСОБА_1 про продовження строку для усунення недоліків, зазначених в ухвалі Верховного Суду від 25 липня 2025 року відмовлено. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київськогоапеляційного суду від 13 травня 2025 року визнано неподаною та повернено заявнику.

18 серпня 2025 року ОСОБА_1 вдруге подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 13 травня

2025 року.

Проте, повторно подана касаційна скарга ОСОБА_1 на Київського апеляційного суду від 13 травня 2025 рокуне може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження та підлягає поверненню з наступних підстав.

За змістом статей 185, 393 ЦПК України повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.

Натомість, обставини, які стали підставою для повернення касаційної скарги ухвалою Верховного Суду від 06 серпня 2025 року існувати не перестали, оскільки ОСОБА_1 не врахувавши викладені у вказаній ухвалі роз`яснення, повторно подала касаційну скаргу із зазначенням підстав для поновлення строку, які вже були визнані судом неповажними.

Об`єктивних перешкод для виконання роз`яснень викладених в ухвалі Верховного Суду від 06 серпня 2025 року ОСОБА_1 не навела та Верховний Суд їх не встановив.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Оскільки заявником при зверненні вдруге до Верховного Суду із касаційною скаргою на те саме судове рішення не було усунуто обставини, які стали підставою для повернення попередньо поданої касаційної скарги ухвалою Верховного Суду від 06 серпня 2025 року (провадження № 61-9184ск25), вдруге подана та оформлена в аналогічний спосіб касаційна скарга у цій справі також підлягає поверненню особі, яка її подала.

Відповідно до частини третьої статті 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Керуючись статтями 43, 44, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 13 травня 2025 року визнати неподаною та повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Коротун