Справа № 953/5355/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" вересня 2025 р.

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Вітюка Р.В.,

за участю секретаря судового засідання Соломонової К.О.,

учасники справи у судове засідання не з`явились

розглянув у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву позивачки про залишення позову без розгляду подане під час розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору міни удаваним

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просила визнати договір міни, укладений 25.04.2025 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Жовнір В.В., зареєстрованого в реєстрі за № 1904, удаваним правочином, вчиненим з метою приховання іншого правочину - договору купівлі-продажу; перевести на ОСОБА_1 права та обов`язки покупця за договором купівлі-продажу, укладеним між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Жовнір В.В., зареєстрованого в реєстрі за № 1904; стягнути з відповідачів суму сплаченого судового збору.

Київський районний суд м. Харкова ухвалою від 06.06.2025 відкрив загальне позовне провадження у цій цивільній справі та призначив підготовче судове засідання, встановив учасникам справи строки для реалізації прав щодо подання заяв по суті.

17.06.2025 позивачка подала до суду заяву про забезпечення позову.

Суд ухвалою від 18.06.2025 задовольнив частково заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, наклав арешт на частину житлового будинку АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_3 . У решті заяви відмовив.

Підготовчі засідання неодноразово відкладались, зокрема, до 16.09.2025.

11.09.2025 на адресу суду від позивачки надійшла заява про залишення позову без розгляду на підставі пункту 5 частини першої статті 257 ЦПК України за підписом позивачки.

16.09.2025 від представниці ОСОБА_2 надійшла заява про розгляд справи без участі ОСОБА_2 та її представниці.

16.09.2025 у судове засідання учасники справи не з`явились. Про дату, час та місце судового засідання повідомлялись належним чином в порядку, передбаченому статтями 128, 272 ЦПК України.

Враховуючи, що учасники справи належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, відсутністю клопотань про неможливість розгляду справи, суд вважає можливим розглянути клопотання за відсутності учасників справи.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України.

Суд дійшов висновку про задоволення клопотання позивачки з огляду на таке.

Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України.

Отже, подання заяви про залишення позову без розгляду є диспозитивним правом позивача, передбаченим нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Закріплене за позивачем право на подання такої заяви є абсолютним. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд.

Суд зобов`язаний залишити подану заяву без розгляду, якщо позивач звернувся з таким клопотанням. Тобто, суд не наділений повноваженнями відмовити позивачу, який просить не розглядати його позовні вимоги по суті. Закріплене за позивачем право на подання заяви про залишення позову без розгляду є абсолютним і не залежить від думки інших учасників процесу.

Таких висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах дійшов Верховний Суд у постановах від 10.04.2020 у справі № 548/2531/18, від 29.06.2021 у справі № 505/3083/13-ц, від 04.04.2022 у справі № 441/1609/19, від 19.07.2022 у справі № 388/1029/20, від 23.11.2022 у справі № 759/14677/21.

Суд встановив, що клопотання про залишення позову без розгляду подано безпосередньо позивачкою, яка самостійно вирішує, яким чином користуватись процесуальними правами. Указане клопотання подано до закриття підготовчого засідання та розгляду справи по суті.

Отже, враховуючи, що позивачка подала клопотання про залишення позову без розгляду до початку розгляду справи по суті, суд вважає, що таке клопотання позивачки не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, а тому підлягає задоволенню на підставі пункту 5 частини першої статті 257 ЦПК України.

Крім того, відповідно до частини дев`ятої статті 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

За таких обставин, суд, враховуючи те, що у справі було частково задоволено заяву позивачки про забезпечення позову, залишення позову без розгляду за клопотанням позивачки дійшов висновку про наявність підстав для скасування заходів забезпечення позову застосованих ухвалою суду 18.06.2025.

Керуючись статтями 2, 158, пунктом 5 частини першої статті 257, статтями 258 261, 353 355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 про залишення без розгляду позовної заяви задовольнити.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору міни удаваним залишити без розгляду.

3. Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 18.06.2025 у справі № 953/5355/25, а саме: арешт на частину житлового будинку АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_3 .

Ухвала набирає законної сили негайного після її підписання.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 16.09.2025.

Суддя Роман ВІТЮК