У х в а л а

11 вересня 2025 року

м. Київ

Справа № 554/4737/23

Провадження № 61-7504ск25

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржник), інтереси якого представляє адвокат Петько Антон Володимирович (далі - адвокат),

на постанову Полтавського апеляційного суду від 8 травня 2025 року

у справі за позовом ОСОБА_2 (далі - позивач), правонаступниками якого є ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , скаржник, ОСОБА_5 , до територіальної громади м. Полтави в особі Полтавської міської ради за участю приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Гофман Елли Леонідівни як третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, про встановлення факту родинних відносин, визнання права власності в порядку спадкування за законом і

в с т а н о в и в :

1. 18 червня 2025 року адвокат в інтересах скаржника сформував у системі «Електронний суд» касаційну скаргу (вх. № 19714/0/220-25 від 25 червня 2025 року), у якій просив скасувати зазначену постанову апеляційного суду та залишити в силі рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 20 листопада 2023 року.

2. За змістом абзацу першого частини першої статті 185 і частини другої статті 393 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє ухвалу про залишення цієї скарги без руху.

3. Оскільки касаційна скарга не відповідає низці вимог ЦПК України, Верховний Суд вважає, що її слід залишити без руху.

(1) Щодо строку на касаційне оскарження

4. Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина перша статті 390 ЦПК України).

4.1. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).

4.2. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу (частина третя статті 390 ЦПК України).

4.3. Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними (частина перша статті 127 ЦПК України).

4.4. Касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними (речення перше абзацу першого частини третьої статті 393 ЦПК України).

4.5. 8 травня 2025 року апеляційний суд проголосив вступну та резолютивну частини оскарженої постанови, повний текст якої склав 13 травня 2025 року. Скаржник подав касаційну скаргу 18 червня 2025 року, тобто пропустив строк на касаційне оскарження. У касаційній скарзі просив поновити йому цей строк. Мотивував так: копію оскарженої постанови він не отримав; адвокату скаржника її не вручили, в електронний кабінет не надіслали; «оскаржувана постанова… була направлена в електронний кабінет фізичної особи ОСОБА_6 і доставлена 19 травня 2025 року». До касаційної скарги додав картку руху документа. Однак у Верховного Суду відсутні відомості про те, що апеляційний суд не надіслав копію постанови скаржнику поштою або його адвокату до електронного кабінету, а вони її не отримали до 19 травня 2025 року (відповідна інформація може бути у матеріалах справи, яких у Верховного Суду немає).

4.6. З огляду на вказане скаржник має додатково обґрунтувати поважність причини пропуску строку на касаційне оскарження та необхідність його поновлення, надавши відповідну інформацію з документальним підтвердженням (наприклад, копії документів з матеріалів справи, відповідь апеляційного суду на адвокатський запит стосовно надсилання копії оскарженої постанови скаржнику й адвокатові поштою та до електронних кабінетів).

(2) Щодо сплати судового збору

5. До касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (пункт 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

5.1. Скаржник до касаційної скарги додав квитанцію № 0.0..1 про сплату 7 червня 2025 року 3 519,63 грн судового збору, розмір якого у касаційній скарзі не пояснив.

5.2. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга статті 133 ЦПК України).

5.3. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

5.4. За змістом підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

5.5. За змістом підпунктів 1 та 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру встановлюється у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Такий мінімум згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» із 1 липня 2023 року становив 2 684,00 грн.

5.6. У травні 2023 року позивач звернувся до суду з позовом, у якому просив (1) встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (дівоче ім`я та прізвище - ОСОБА_8 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є дружиною позивача; (2) визнати за позивачем право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7 на квартиру АДРЕСА_1 (далі - квартира). Суд першої інстанції задовольнив позов. Апеляційний суд із цим рішенням не погодився: скасував його й ухвалив нове - про відмову в задоволенні позову. Скаржник оскаржив постанову апеляційного суду в цілому, тобто щодо однієї вимоги немайнового характеру й однієї вимоги майнового характеру.

5.7. У разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи (абзац перший частини другої статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

5.8. Ціну позову скаржник у касаційній скарзі не вказав. Точний розмір судового збору має розрахувати самостійно на підставі документів, які можуть підтвердити дійсну вартість квартири, за формулою: ((вартість квартири х 1 %) + (2 684,00 грн х 0,4)) х 200 % х 0,8.

За відсутності таких документів - доплатити судовий збір, виходячи з його максимального розміру: ((2 684,00 грн х 10 (максимальна ставка за подання касаційної скарги за позовними заявами майнового характеру) + (2 684,00 грн х 0,4 х 200%)) х 0,8 = 23 189,76 грн.

Таким чином, сума доплати судового збору складає: 23 189,76 грн - 3 519,63 грн = 19 670,13 грн.

Реквізити для оплати: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача: UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102; найменування платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055); призначення платежу: *;101; НОМЕР_1 ; судовий збір, за скаргою ОСОБА_1 (Касаційний цивільний суд), справа № 554/4737/23).

5.9. Скаржник має надати суду документ про доплату судового збору у розмірі, визначеному за законом, і копію документа, який підтверджує дійсну вартість квартири, а також докази надсилання цих документів всім іншим учасникам справи, як цього вимагають частини сьома-дев`ята статті 43 ЦПК України (пункт 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

(3) Щодо строку на усунення недоліків касаційної скарги

6. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК України).

6.1. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).

6.2. Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі (частина дев`ята статті 43 ЦПК України).

6.3. Для усунення вказаних в ухвалі недоліків Верховний Суд встановлює десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали адвокатові або скаржнику. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її скаржнику.

7. Виконуючи вимоги ухвали, заяву про усунення недоліків скаржник повинен надіслати суду разом із доказами її надсилання всім іншим учасникам справи, як цього вимагають частини сьома - дев`ята статті 43 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,

у х в а л и в :

1. Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Полтавського апеляційного суду від 8 травня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 , правонаступниками якого є ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , до територіальної громади м. Полтави в особі Полтавської міської ради за участю приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Гофман Елли Леонідівни як третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом.

2. Встановити для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима