Справа № 206/4116/25
Провадження № 2-з/206/30/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2025 року м. Дніпро

Суддя Самарського районного суду міста Дніпра Гаркуша В.В., розглянувши заяву представника заявника адвоката Санцевич В.В. в інтересах ОСОБА_1 про застосування зустрічного забезпечення позову, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Самарського районного суду міста Дніпра перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання правочинів недійсними.

Ухвалою Самарського районного суду міста Дніпра від 28 липня 2025 року за клопотанням Позивача до його звернення до суду з позовом були вжиті заходи забезпечення позову шляхом: 1. Заборонити ОСОБА_3 відчужувати будь-яким шляхом та будь-якими особами, а також заборонити органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майна, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти певні дії, а саме: будь-які реєстраційні дії (реєстрація прав власності, скасування реєстрації прав власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користуватися третім особам, внесення до статутних капіталів юридичних осіб, передачі в іпотеку будь-якого іншого обтяження та інше) щодо об`єкта нерухомості земельної ділянки АДРЕСА_1 площею 0,06 га, кадастровий номер :09:192:0278. 2. Заборонити ОСОБА_3 відчужувати будь-яким шляхом та будь-якими особами, а також заборонити органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти певні дії, а саме: будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації права власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, внесення до статутних капіталів юридичних осіб, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження та інше) щодо об`єкта нерухомості земельної ділянки АДРЕСА_2 , площею 0,06 га, кадастровий номер :09:192:0279. 3. Заборонити ОСОБА_3 відчужувати будь-яким шляхом та будь-якими особами, а також заборонити органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти певні дії, а саме: будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації права власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, внесення до статутних капіталів юридичних осіб, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження та інше) щодо об`єкта нерухомості будинок садибного типу (літ. А-1), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 169,1 кв.м, з яких жила площа складає 62,5 кв.м, та господарські будівлі і споруди: а- ганок, а1-1-веренда, а2-1 -веранда, Б-гараж, №1 - ворота з хвірткою, №2,3 - огорожа, № 4 - ворота (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 020).

До суду 08.09.2025 року звернувся Відповідач ОСОБА_1 з заявою про застосування зустрічного забезпечення позову у розмірі 208 795 (двісті вісім тисяч дев`яносто п`ять) грн., яке мотивоване тим, що майновий стан Позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позов, у випадку відмови у позові.

Так, заявник зазначає, що згідно з Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта станом на 18.08.2025 року Позивач має квартиру загальної площі (кв.м): 45,5. Зазначене майно обтяжене договором іпотеки.

Також вищезазначене майно обтяжене рішенням державного виконавця, приватного виконавця щодо обтяжень речових прав на нерухоме майно. Крім цього, нерухоме майно Позивача обтяжене рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу).

Водночас ОСОБА_2 , в інтересах якого було накладено обмеження, є боржником за кількома відкритими виконавчими провадженнями, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру боржників. Усе належне ОСОБА_2 нерухоме майно перебуває під арештами та обтяженнями, що унеможливлює ефективне виконання будь-якого зрілого суду для відшкодування ним коштів.

Також Постановою Дніпровського апеляційного суду від 13 грудня 2022 року за справою № 201/6648/20 задоволено вимоги ОСОБА_7 до ОСОБА_2 на суму 33 000 доларів США, що також збільшує суму боргів останнього.

Така обставина свідчить про те, що у разі завдання збитків іпотекодержателю внаслідок дій заходів забезпечення позову, позивач ОСОБА_2 не має реальної можливості їх компенсувати, а тому зустрічне забезпечення є необхідним та обґрунтованим заходом.

Позивач ОСОБА_2 не надав суду жодних доказів, що він є платоспроможним, що він працює та має стабільний дохід.

ОСОБА_1 через накладену заборону не може реалізувати свої права як іпотекодержатель, існує ризик незворотних втрат у разі затягування справи, забезпечення позову створює дисбаланс інтересів сторін, унеможливлює захист інтересів іпотекодержателя у разі невиконання боржником зобов`язань.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення застосовуються у разі завдання збитків відповідачу спричинених забезпеченням позову. Розмір зустрічного забезпечення має бути відповідним тим збиткам, що можуть виникнути.

Заявник у своїй заяві посилається на те, що щодо спірного нерухомого майна ним укладено договір іпотеки, у зв`язку з чим вважає за необхідне покласти на Позивача обов`язок внести грошове забезпечення на випадок можливих негативних наслідків.

Суд зазначає, що сам факт укладення договору іпотеки не свідчить про існування реального ризику заподіяння відповідачу збитків унаслідок застосування заходів забезпечення позову. Вирішення питання про чинність, дійсність або вплив такого договору на права сторін прямо пов`язане з предметом спору та підлягає дослідженню під час розгляду справи по суті, а не на стадії забезпечення чи зустрічного забезпечення.

Розглянувши надані суду дозаки, долучені до заяви, суд дійшов висновку, що заявником не надано жодних належних і допустимих доказів того, що саме застосування заходів забезпечення позову створює безпосередню загрозу його правам чи майновим інтересам. Гіпотетичні припущення про можливе ускладнення реалізації іпотечного договору не є достатніми підставами для застосування зустрічного забезпечення.

Суд зазначає, що зустрічне забезпечення має на меті досягнення балансу інтересів сторін, але застосовується лише у випадку доведеності реального ризику для відповідача. Надання переваги формальним посиланням на наявність іпотеки без підтвердження настання негативних наслідків фактично перетворило б інститут зустрічного забезпечення на механізм блокування забезпечення позову, що суперечить його призначенню.

Таким чином, доводи заявника не свідчать про наявність достатніх та обґрунтованих підстав для застосування зустрічного забезпечення.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви про застосування зустрічного забезпечення позову, тому у її задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 151, 153, 154, 353, 354, ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника заявника адвоката Санцевич В.В. в інтересах ОСОБА_1 про застосування зустрічного забезпечення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання правочинів недійсними залишити без задоволення.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.353 ЦПК України ухвала про відмову у зустрічному забезпеченні оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.В. Гаркуша