Провадження № 2/362/287/25
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

10 вересня 2025 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Марчука О.Л.,

при секретарі Неділько А.С.,

за участю третьої особи ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3 в місті Василькові Обухівського району Київської області цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Комінбанк» до ОСОБА_2 , треті особи які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вказаний позов.

Представник позивача двічі, повторно, поспіль не з`явився в судові засідання 13 серпня і 10 вересня 2025 року без поважних причин (т.с. 3, а.с. 141 142, 165 166).

Про місце, день і час судових засідань на 13 серпня і 10 вересня 2025 року представник позивача був повідомлений належним чином в порядку визначеному відповідно до статей 128 і 130 ЦПК України, шляхом отримання копії ухвали суду про дату призначення розгляду справи по суті та судової повістки про виклик за офіційною адресою електронної пошти адвоката через систему «Електронний суд» (т.с. 3, а.с. 113, 117, 147).

Проте, представник позивача не прибув в судові засідання 13 серпня і 10 вересня 2025 року та не повідомив суду про причини свого неприбуття у вказані судові засідання.

При цьому, ухвалою від 29 квітня 2024 року, забезпечено представнику позивача адвокату Нестерову Е.Г. можливість брати участь в усіх судових засіданнях по даній цивільній справі в режимі відео-конференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів (т.с. 1, а.с. 86).

Суд зауважує на відсутності постановляти аналогічну ухвалу для кожного судового засідання, а тому, за клопотанням представника позивача йому було забезпечено можливість брати участь в усіх судових засіданнях по даній цивільній справі в режимі відео-конференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів (т.с. 1, а.с. 86).

Однак, з незалежних від суду причин, які не повідомлено адвокатом і невідомі суду, представник позивача не під`єднався до мережі відео-конференції із судом та не прийняв участь в судових засіданнях 13 серпня і 10 вересня 2025 року.

У зв`язку із цим, ухвалами суду які занесено до протоколу судового засідання від 13 серпня і 10 вересня 2025 року, визнано неповажними причини неприбуття представника позивача в дані судові засідання (т.с. 3, а.с. 141 142, 165 166).

До того ж, суд зауважує, що за наявності постановленої за клопотанням представника позивача ухвали якою йому було забезпечено можливість брати участь в усіх судових засіданнях по даній цивільній справі в режимі відео-конференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, представник позивача, з незалежних від суду причин, які не було повідомлено адвокатом і невідомо суду, представник позивача жодного разу не під`єднався до мережі відео-конференції із судом та жодного разу не прийняв участь в будь-якому судовому засіданні.

Окремо, слід обговорити наступне.

Представник позивача неодноразово звертався до суду із клопотаннями про проведення конкретного підготовчого судового засідання у його відсутності.

Зокрема, представником позивача неодноразово подані клопотання про проведення у його відсутності підготовчих судових засідань 31 січня, 31 січня (фактично подане в судове засідання 27 лютого 2024 року), 21 березня, 22 квітня, 24 травня, 17 червня, 05 липня, 30 липня, 28 серпня, 23 вересня 2024 року; 20 травня, 26 червня 2025 року (т.с., 1 а.с. 141 145, 153 157, 181 183, 211 215; т.с. 2, а.с. 100 102, 109 113, 134 139, 149 154, 164 169, 216 221; т.с. 3, а.с. 64 69, 91 95).

У даному випадку, суд звертає увагу на необхідності розрізняти клопотання про проведення конкретного одного судового засідання у відсутності учасника процесу, та клопотання про розгляд справи у відсутності представника.

Тобто, за клопотанням особи про проведення конкретного одного судового засідання у відсутності учасника процесу із зазначенням конкретної дати судового засідання, як це зробив представник позивача, суд може провести саме це, конкретне, одне судове засідання у відсутності представника.

При цьому, за клопотанням особи про розгляд справи у її відсутності, суд вирішує питання про розгляд справи у відсутності представника в усіх судових засіданнях по справі.

Натомість, у даній справі відсутнє клопотання позивача і/або його представника про розгляд справи за їх відсутності.

У підсумку, суд констатує те, що представник позивача не прибув у судові засідання 13 серпня і 10 вересня 2025 року, не долучився до відео-конференції та, на виконання свого обов`язку визначеного частиною третьою статті 131 ЦПК України, двічі не повідомив суду про причини своєї неявки у вказані судові засідання.

Отже, неявка представника позивача в судове засідання 10 вересня 2025 року є повторною без поважних причин.

Крім того, постановляючи дане рішення, суд враховує наступні обставини.

Даний позов отримано судом 08 грудня 2023 року (т.с. 1, а.с. 1).

Також, слід врахувати, що відповідно до наявних в матеріалах справи протоколів судових засідань, представник позивача жодного разу не прибув в судові засідання у даній справі та жодного разу не приєднався до мережі для участі у відео-конференції.

При цьому, ані позивач, ані його представник, як учасники процесу не скористалися своїм правом заявити клопотання про розгляд справи у їх відсутності.

До того ж, як зазначено в ст. 10 ЦПК України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Суд зазначає про такий принцип цивільного судочинства як диспозитивність, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зокрема, від позивача і/або його представника не надходило заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Одночасно, на глибоке переконання суду, нез`явлення представника позивача за відсутності заяви про проведення усіх судових засідань з розгляду справи у його відсутності, об`єктивно перешкоджає судовому розгляду справи по суті, оскільки, з урахуванням змісту і суті позовних вимог, предмету позову, суб`єктного складу осіб які беруть участь у справі, обставин які підлягають доказуванню, наявних в матеріалах справи письмових доказів та наявності в судах України інших судових проваджень стосовно спірних кредитних правовідносин між сторонами у даній справі, участь в судовому засіданні представника позивача безумовно буде сприяти швидкому, всебічному, об`єктивному і ефективному судовому розгляду даної цивільної справи!

Як наслідок, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 257 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Залишити без розгляду позовну заяву Акціонерного товариства «Комінбанк» до ОСОБА_2 , треті особи які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий

Дата складення повного судового рішення 10 вересня 2025 року.