Справа № 215/3407/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2025 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді Науменко Я.О.

за участю секретаря Дядькіна І.В.,

згідно з вимогами ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксації судового засідання технічними засобами, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншурас Груп» про захист прав споживача та стягнення страхових виплат за настання страхової події,

ВСТАНОВИВ:

06.05.2025 позивачка звернулась до суду із вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначила, що між нею та ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншурас Груп» 24.07.2022 було укладено Електронний Поліс добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» №DNHENBR-226W0Q4, відповідно до якого застрахованим майном є квартира, яка належить позивачці на праві власності та знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . В ніч із 14.02.2024 на 15.02.2024 сталася страхова подія залиття належної позивачці квартири. Аналогічна страхова подія сталася повторно 20.03.2024. Позивачка відповідно до умов, вказаних у полісі, 15.02.2024 о 09 годині 50 хвилин повідомила про дану страхову подію за телефоном «3700», що підтверджується фотокопією телефонних дзвінків. Також вона і 20.03.2024 аналогічним способом повідомила про настання аналогічної страхової події 20.03.2024. Посадовими особами керуючої компанії ТОВ «УЮТ-2011» були складено Акти про залиття квартири 05.03.2024 та від 28.03.2024. Позивачка 06.04.2024 звернулась із претензією до Голови правління ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншурас Груп», на яку отримала відповідь про відмову у виплаті страхового відшкодування в зв`язку з порушенням нею п.4.1.4 Полісу про обов`язок повідомити протягом 2 (двох) робочих днів із дати повідомлення Страховика по телефону письмове повідомлення про подію. Вважаючи таку відмову протиправною, оскільки поліс не містить такої вимоги, а позивачка виконала належним чином обов`язок із повідомлення страховика, просить стягнути з останнього 10 000,00 грн. страхової суми, що зазначена в полісі в частині страхування нерухомого майна.

Відповідач у відзиві на позов проти заявлених вимог заперечував, посилаючись на їх безпідставність та необґрунтованість з огляду на порушення позивачкою вимог щодо письмового повідомлення страховика про настання страхової події та подання заяви про страхове відшкодування у строки, що передбачені умовами Договору страхування, а також не надання нею всіх документів, зазначених у Договорі, необхідних для здійснення страхового відшкодування, що є правомірною підставою для відмови їй у виплаті страхового відшкодування (вх.№11578 від 04.06.2025).

Представник позивачки у відповіді на відзив заперечує проти доводів, викладених у відзиві, обґрунтовуючи це тим, що позивачка при підписанні полісу взагалі не була ознайомлена з Умовами добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» від 06.01.2022 та Пропозицією щодо укладення Договору добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» №032-2022 від 06.01.2022, про існування яких дізналась лише при ознайомленні з матеріалами справи в суді її представником 18.08.2025. Зауважує, що її підпис на цих документах відсутній, що співпадає із правовою позицією, викладеною у Постанові ВСУ по справі №6-16цс15 від 11.03.2015 та Постановою ВП ВС по справі №342/180/17 від 03.07.2019.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.05.2025 головуючим у справі визначено суддю Дудікова А.В..

Ухвалою від 19.05.2025 було відкрито провадження у справі, визначено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання на 19.06.2025.

17.06.2025 на підставі розпорядження №93 керівника апарату Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у зв`язку з тривалою відпусткою судді Дудікова А.В., що унеможливлює участь судді у розгляді справи, та на виконання Рішення зборів суддів Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09.06.2025 №3 «Про порядок проведення повторного автоматизованого розподілу невирішених справ судді Дудікова А.В.», а також з метою недопущення порушення строків розгляду справи, відповідно до підпунктів 2.3.43, 2.3.44, 2.3 47 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, було призначено повторний автоматизований розподіл зазначеної цивільної справи, в результаті чого головуючою у справі призначено суддю Науменко Я.О.

Ухвалою від 19.06.2025 вказану справу прийнято до свого провадження суддею Науменко Я.О. та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін на 18.08.2025.

Судове засідання 18.08.2025 було відкладено на 08.09.2025 за клопотанням представника позивача для надання йому можливості подати відповідь на відзив.

У судовому засіданні 08.09.2025 зі згоди представника позивача суд перейшов до стадії ухвалення рішення.

Згідно з ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази у справі, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Позивачці ОСОБА_1 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_2 , про що свідчить договір купівлі-продажу квартири від 21.02.2013, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Шадріною Л.Г. та витягом із Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 21.02.2013 (копії. а.с.7, 9).

24.07.2022 позивачка ОСОБА_1 уклала із Приватним акціонерним товариством «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншурас Груп» (далі відповідач, ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншурас Груп») договір добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» №DNHENBR-226W0Q4, підписавши електронний поліс за допомогою одноразового ідентифікатора, відправленого на номер ( НОМЕР_1 ), копія, а.с.10.

Згідно з актами про залиття від 05.03.2024 та від 28.03.2024, що складені комісією у складі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , представниками ТОВ «УЮТ-2011», 14.02.2024 та 20.03.2023 у будинку АДРЕСА_1 трапилась аварійна ситуація в системі центрального опалення. При візуальному обстеженні встановлено, що в кімнаті на стелі є сліди залиття. Ймовірно причиною залиття може бути гідравлічний удар труби центрального опалення або механічне пошкодження труби центрального опалення (копії, а.с.11, 12).

Позивачка на виконання вимог, зазначених у електронному полісі №DNHENBR-226W0Q4 від 24.07.2022, повідомила відповідача про настання страхового випадку на номер 3700, про що додала роздруківку з телефону про здійснені виклики за 15 лютого та за 20 березня (копії, а.с.13,14).

Претензією від 06.04.2024 позивач звернулась до відповідача з вимогою про добровільну сплату страхових виплат за настання страхової події (копія, а.с.15).

Позивач до позовної заяви додала фото пошкоджень квартири внаслідок її залиття та труби (копії, а.с.16-18).

Відповідач у відповіді на претензію зазначив, що позивачем 13 березня 2024 року було надано письмову заяву про подію, в якій повідомлено про залиття її квартири 14 лютого 2024 року, а також аналогічну письмову заяву позивачем з відповідними матеріалами подано відповідачу 05 квітня 2024 року про подію, яка трапилась 20 березня 2024 року. Посилаючись на порушення порядку повідомлення відповідача про настання страхового випадку, останній відмовив позивачу у здійсненні страхового відшкодування (копія, а.с.20).

Фактичним обставинам справи відповідають правовідносини, що виникли із зобов`язань за договором страхування.

При вирішенні спору суд виходить із наступного.

Відповідно до ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.

Згідно із частиною першою статті 627 ЦК України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Організаційно-правові засади діяльності у сфері електронної комерції в Україні визначені Законом України «Про електронну комерцію», який встановлює порядок вчинення електронних правочинів із застосуванням інформаційно-телекомунікаційних систем та визначає права і обов`язки учасників відносин у сфері електронної комерції.

У статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» зазначено, що електронний договір це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі.

Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною 6 цієї статті. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею (стаття 11 Закону України «Про електронну комерцію»).

Юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму. Допустимість електронного документа як доказу не може заперечуватися виключно на підставі того, що він має електронну форму (ст. 8 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»).

З електронного полісу №DNHENBR-226W0Q4 від 24.07.2022 слідує, що він є індивідуальною частиною електронного Договору добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду», що підтверджує укладення Договору в порядку, передбаченою Пропозицією щодо укладення електронного Договору добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду», що є публічною частиною Договору (далі по тексту Пропозиція), чинною на дату її акцептування та розміщеною у вигляді електронного документу на сайті Страховика www.kniazha.com. Невід`ємними частинами Договору є цей Поліс, Пропозиція та Умови добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» до Договору, викладені у Додатку №1 до Пропозиції (далі по тексту Умови). Дані Поліса формуються на підставі Пропозиції Страховика та електронної заяви Страхувальника, заповненої в ІТС Страховика або Страхового агенту.

Оскільки цей договір укладено на сайті Страховика та позивач підписала його одноразовим ідентифікатором, відправленого на номер ( НОМЕР_1 ), тому без отримання повідомлення з відповідним ідентифікатором, без здійснення входу на сайт товариства такий договір не був би укладений.

Зазначене відповідає висновкам, що викладені Верховним Судом у постановах від 07.10.2020 у справі № 132/1006/19 (провадження № 61-1602св20), від 28.04.2021 у справі №234/7160/20 (провадження № 61-2903св21), від 01.11.2021 у справі №234/8084/20 (провадження № 61-2303св21), від 14.06.2022 у справі №757/40395/20 (провадження № 61-16059св21), від 08.08.2022 у справі №234/7298/20 (провадження № 61-2902св21).

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 633ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (у цьому випадку ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншурас Груп»).

У Пропозиції №032-2022 щодо укладення електронного Договору добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» (публічна частина) від 06.01.2022 у розділі 5 визначено порядок укладення Договору.

Так, відповідно до п.5.1 вказаної Пропозиції для укладення Договору потенційний Страхувальник (надалі Клієнт) повинен ідентифікуватися на web-сторінці Повіреного (яким відповідно до п.2 Пропозиції є АТ КБ «ПРИВАТБАНК») в мережі Інтернет за адресою https://www.pb.ua або в персональному кабінету за адресою: https://www.privat24.ua/, або в ІТС, що використовується Страховиком або його Повіреним для укладення договору страхування; заповнити електронну заяву, зазначивши відомості, необхідні для укладення Договору. Належним чином оформлена заява вважається заявою на страхування, поданою в електронній формі. Перед укладення Договору Клієнт обов`язково повинен ознайомитись з умовами Пропозиції, Правилами, інформацією про фінансову послугу та підтвердити подання згоди на обробку власних персональних даних. Здійснення всіх вищевказаних дій є заявою Страхувальника Страховику про намір укласти Договір.

Страховик на підставі отриманої через ІТС заяви Клієнта про намір укласти Договір формує проект електронного Полісу добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» (надалі Поліс), який є індивідуальною частиною електронного Договору, та направляє його Клієнту через ІТС (п.5.2 Пропозиції).

Безумовним прийняттям (акцептом) Клієнтом умов Пропозиції разом із додатками умов, викладених у проекті Полісу, вважається: а) сплата страхового платежу в передбачені договором строки і розміри на поточний рахунок Страховика. Датою оплати страхового платежу вважається дата надходження коштів на рахунок Страховика;

б) підписання Договору шляхом використання електронного підпису одноразовим ідентифікатором (п.5.3 Пропозиції).

Відповідно до п.8 Пропозиції факт укладення Договору підтверджується Полісом, який разом з Публічною частиною Договору направляється Страхувальнику у формі електронного документа на засіб електронного/мобільного зв`язку, наданого Страхувальником у заяві на страхування (а.с.43).

Відповідно до частини першої статті 640 ЦК України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції.

Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною (частина перша статті 642 ЦК України).

Отже, без здійснення позивачкою алгоритму вищевказаних дій подальше укладення Договору страхування на сайті є неможливим та електронний Поліс не був би підписаний сторонами як фінальний документ добровільного страхування нерухомого майна.

Таким чином, позивачкою не надано суду відомостей на підтвердження доводів не ознайомлення нею з положеннями Пропозиції договору та Умовами добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду», що є Додатком №1 до Пропозиції №032-2022 щодо укладення електронного Договору добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» (публічна частина) від 06.01.2022.

За нормами частини 1 статті 979 ЦК України договір страхування укладається відповідно до цього Кодексу, Закону України "Про страхування", інших законодавчих актів.

Відповідно до статті 980 ЦК України предметом договору страхування є передача страхувальником за плату ризику, пов`язаного з об`єктом страхування, страховику на умовах, визначених договором страхування або законодавством України.

Об`єктом страхування можуть бути:

життя, здоров`я, працездатність та/або пенсійне забезпечення;

майно на праві володіння, користування і розпорядження та/або можливі збитки чи витрати;

відповідальність за заподіяну шкоду особі або її майну.

Згідно зі статтею 981 ЦК України договір страхування укладається в письмовій формі з дотриманням вимог до письмової форми правочину, встановлених цим Кодексом.

Факт укладення договору страхування може посвідчуватися страховим полісом (сертифікатом).

У разі недодержання письмової форми договору страхування такий договір є нікчемним.

Істотними умовами договору страхування є предмет договору страхування, страховий випадок, розмір грошової суми, в межах якої страховик зобов`язаний провести виплату у разі настання страхового випадку (страхова сума), розмір страхового платежу і строки його сплати, строк договору та інші умови, визначені актами цивільного законодавства (стаття 982 ЦК України).

Відповідно до пунктів 50, 54, 59 частини 1 статті 1 Закону України «Про страхування» №1909-ІХ від 18.11.2021 страхова виплата (страхове відшкодування) грошові кошти, що виплачуються страховиком у разі настання страхового випадку відповідно до умов договору страхування та/або законодавства; Страхова сума грошова сума, в межах якої страховик відповідно до умов договору страхування та/або законодавства зобов`язаний провести страхову виплату в разі настання страхового випадку; Страховий випадок подія, передбачена договором страхування або законодавством, ризик виникнення якої застрахований, з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування або відповідно до законодавства.

Пунктом 3 частини 1 статті 91 Закону України «Про страхування» страхувальник зобов`язаний інформувати страховика про настання події, що має ознаки страхового випадку, у порядку та строки, визначені договором страхування.

Згідно з частинами 1, 5 статті 97 Закону України «Про страхування» договір страхування укладається виключно в письмовій формі з дотриманням вимог Цивільного кодексу України, встановлених до письмової форми правочину, та оформляється у паперовій формі або у формі електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг", або в порядку, передбаченому законодавством про електронну комерцію. Факт укладення договору страхування може посвідчуватися страховим полісом, сертифікатом. Договір страхування, що укладається шляхом приєднання та в інших передбачених законом випадках, складається з публічної частини договору страхування, якою є загальні умови страхового продукту, та індивідуальної частини договору страхування, якою може бути страховий поліс.

За положеннями статті 102 Закону України «Про страхування» договором страхування визначається перелік документів, що підтверджують факт та обставини настання страхового випадку і розмір заподіяної шкоди (збитку), а також форма, спосіб та порядок подання таких документів, якщо інше не передбачено законодавством України.

Обов`язок підтвердження факту настання події, яка може бути визнана страховим випадком за договором страхування, покладається на страхувальника або іншу особу, визначену договором страхування.

У разі настання події, що має ознаки страхового випадку, страховик зобов`язаний встановити факт, причини та обставини такої події та прийняти з урахуванням умов договору страхування рішення про визнання або невизнання випадку страховим.

Здійснення страхової виплати проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених договором страхування) і рішення страховика про визнання випадку страховим та здійснення страхової виплати (страхового акта).

У разі визнання випадку страховим страховик здійснює страхову виплату страхувальнику (іншій особі, визначеній договором страхування або законодавством) відповідно до умов договору страхування або законодавства.

Порядок визначення розміру страхової виплати та строки її здійснення визначаються договором страхування або законодавством.

Розмір страхової виплати не може перевищувати обсяг зобов`язань страховика, визначених договором страхування або відповідно до законодавства.

Статтею 104 Закону України «Про страхування» визначено, що порядок прийняття страховиком рішення про відмову у здійсненні страхової виплати визначається в договорі страхування або законодавством України.

У разі прийняття рішення про відмову у здійсненні страхової виплати страховик зобов`язаний протягом строку, передбаченого договором страхування або законодавством, повідомити страхувальника (іншу особу, яка відповідно до договору або законодавства має право на отримання страхової виплати) у письмовій формі про прийняте рішення з обґрунтуванням підстави відмови.

Підставою для відмови страховика у здійсненні страхових виплат є:

1) навмисні дії страхувальника або особи, на користь якої укладено договір страхування, спрямовані на настання страхового випадку, крім дій, вчинених у стані крайньої необхідності або необхідної оборони, або випадків, визначених законом чи міжнародними звичаями;

2) вчинення страхувальником або особою, на користь якої укладено договір страхування, умисного кримінального правопорушення, що призвело до настання страхового випадку;

3) подання страхувальником неправдивих відомостей про об`єкт страхування, обставини, що мають істотне значення для оцінки страхового ризику, або про факт настання страхового випадку;

4) одержання страхувальником повного відшкодування збитків від особи, яка їх заподіяла. Якщо збиток відшкодований частково, страхова виплата здійснюється з вирахуванням суми, отриманої від зазначеної особи як відшкодування збитків;

5) несвоєчасне повідомлення страхувальником (особою, визначеною у договорі страхування або законодавством) про настання страхового випадку без поважних причин або невиконання інших обов`язків, визначених договором страхування або законодавством, якщо це призвело до неможливості страховика встановити факт, причини та обставини настання страхового випадку або розмір заподіяної шкоди (збитків);

6) наявність обставин, які є винятками із страхових випадків та обмеженнями страхування, передбаченими договором страхування;

7) наявність інших підстав, встановлених законодавством, у тому числі для договорів страхування, обов`язковість укладення яких визначена законом.

Умовами договору страхування можуть передбачатися також інші підстави для відмови у здійсненні страхових виплат, якщо це не суперечить законодавству.

Рішення страховика про здійснення або відмову у здійсненні страхової виплати може бути оскаржено страхувальником у судовому порядку.

Умовами добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду», що є Додатком №1 до Пропозиції №032-2022 від 06.01.2022 щодо укладення електронного Договору добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» визначено, що при настанні події, що має ознаки страхового випадку, Страхувальник зобов`язаний не пізніше 24 годин (не враховуючи вихідні та святкові дні) з моменту, як йому стало відомо про настання страхової події, яка може кваліфікуватися як страховий випадок, заявити про це Страховику за телефоном цілодобової гарячої лінії Страхового агента АТ КБ «ПРИВАТБАНК» 3700. Протягом 2 (двох) робочих днів з дати повідомлення Страховика по телефону, надати письмове повідомлення про подію (п.4.1.3, п.4.1.4 Умов).

Для одержання страхового відшкодування Страхувальник повинен подати Страховику такі документи: заяву про виплату страхового відшкодування, у якій повинні бути зазначені обставини та причини настання страхового випадку, - не пізніше 48 годин (не враховуючи вихідні та святкові дні) з моменту настання події; копію паспорту та документу, що засвідчує реєстраційний номер облікової картки платника податків, особи одержувача страхового відшкодування/страхової виплати. Якісні фотографії пошкодженого майна (пункти 4.2.1-4.2.3 Умов).

Крім того, пунктами 4.2.8 та 4.2.9 зобов`язано Страхувальника подати Страховику перелік пошкодженого/знищеного майна із зазначенням його вартості, а також документ, що підтверджує розмір витрат на відновлення майна після страхового випадку (калькуляцію витрат на відновлення).

Розмір збитку/шкоди при пошкодженні майна визначається у розмірі витрат на його відновлення до стану, в якому майно знаходилось безпосередньо до настання страхового випадку на дату настання страхового випадку, які включають: витрати на матеріали та запчастини, необхідні для відновлення майна (з урахуванням зносу), витрати на оплату робіт із відновлення майна (п. 4.8.2 Умов).

Згідно з п.5.1.5 та п.5.1.7 Умов підставою для відмови Страховика у здійсненні виплати страхового відшкодування є: неповідомлення або несвоєчасне повідомлення Страхувальником про настання страхового випадку без поважних причин; неподання Страхувальником письмового повідомлення, здійсненого належним чином, про страховий випадок. Невиконання або неналежне виконання Страхувальником своїх обов`язків за Договором (а.с.43, зворот-47).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина шоста статті 81 ЦПК України).

Матеріали справи містять акти про залиття, в яких зафіксовано сліди затікання на стелі в кімнатах квартири позивача.

Але в матеріалах справи відсутні докази як виконання позивачкою належним чином обов`язку повідомлення відповідача про настання страхового випадку, так і надання нею останньому переліку пошкодженого майна внаслідок залиття її квартири з зазначенням його вартості.

Заявлена до стягнення з відповідача страхова виплата у розмірі 10 000,00 грн. не підтверджена документально, і відповідно до Полісу є лише страховою сумою в частині страхування нерухомого майна (конструкції з невід`ємними комунікаціями).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову в повному обсязі.

Згідно з частиною першою статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки позивачка положеннями статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» звільнена від сплати судового збору, а у задоволенні вимог відмовлено, судовий збір підлягає компенсації за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. ст. ст. 12, 13, 81, 89, 141, 223, 247, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншурас Груп» про захист прав споживача та стягнення страхових виплат за настання страхової події відмовити.

Судові витрати по сплаті судового збору компенсувати за рахунок держави.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення складено 15.09.2025.

Суддя