УХВАЛА

15 вересня 2025 року

м. Київ

справа № 677/199/25

провадження № 61-11654ск25

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Грушицького А. І. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Петрова Є. В.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Красилівського районного суду Хмельницької області від 14 квітня 2025 року та ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 12 серпня 2025 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Хмельницькенергозбут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію,

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «Хмельницькенергозбут» звернувся до суду із позовом, у якому просило стягнути з ОСОБА_1 заборгованість у розмірі 9 750,36 грн за спожиту електроенергію.

Красилівський районний суд Хмельницької області рішенням від 14 квітня 2025 року позов ТОВ «Хмельницькенергозбут» задовольнив.

Стягнув з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Хмельницькенергозбут» 9 750,36 грн заборгованості за спожиту електричну енергію.

Стягнув ОСОБА_1 на користь ТОВ «Хмельницькенергозбут» 3 028,00 грн сплаченого судового збору.

Хмельницький апеляційний суд ухвалою від 16 травня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Красилівського районного суду Хмельницької області від 14 квітня 2025 року залишив без руху та надав строк 7 днів з дня отримання копії ухвали для подання апеляційної скарги, оформленої відповідно до вимог статті 356 ЦПК України, і копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Копію ухвали суду від 16 травня 2025 року ОСОБА_1 отримала 25 травня 2025 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 151 від 16 травня 2025 року.

На виконання ухвали суду ОСОБА_1 29 травня 2025 року поштовим відправленням подала апеляційну скаргу на рішення Красилівського районного суду Хмельницької області від 14 квітня 2025 року в новій редакції з копіями апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Хмельницький апеляційний суд ухвалою від 03 червня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Красилівського районного суду Хмельницької області від 14 квітня 2025 року залишив без руху та надав строк 7 днів з дня отримання копії ухвали для сплати судового збору у сумі 4 542,00 грн.

Копію ухвали суду від 03 червня 2025 року ОСОБА_1 отримала 10 червня 2025 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 920 від 05 червня 2025 року.

На виконання ухвали суду ОСОБА_1 14 червня 2025 року подала заяву, в якій зазначила про відсутність підстав для сплати нею судового збору за подання апеляційної скарги з огляду на забезпечення судових інстанцій за рахунок коштів державного бюджету.

Хмельницький апеляційний суд ухвалою від 18 червня 2025 року продовжив ОСОБА_1 на 5 днів з дня отримання копії ухвали суду строк для сплати судового збору у сумі 4 542,00 грн.

Копію ухвали суду від 18 червня 2025 року ОСОБА_1 отримала 20 червня 2025 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 227 від 18 червня 2025 року.

23 червня 2025 року на виконання ухвали суду ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку надіслала заяву, в якій зазначила про відсутність підстав для сплати нею судового збору за подання апеляційної скарги з огляду на забезпечення судових інстанцій за рахунок коштів державного бюджету.

Хмельницький апеляційний суд ухвалою від 26 червня 2025 року продовжив ОСОБА_1 на 7 днів з дня отримання копії ухвали суду строк для сплати судового збору у сумі 4 542,00 грн та роз`яснив передбачені діючим законодавством підстави і порядок подання клопотання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору чи звільнення від його сплати з наданням відповідних доказів на підтвердження того, що майновий стан учасника справи перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі.

Копію ухвали суду від 26 червня 2025 року ОСОБА_1 отримала 01 липня 2025 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 585 від 27 червня 2025 року.

У встановлений судом строк судовий збір не сплачений. Клопотання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору чи звільнення від його сплати ОСОБА_1 не подала.

Хмельницький апеляційний суд ухвалою від 12 серпня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Красилівського районного суду Хмельницької області від 14 квітня 2025 року визнав неподаною та повернув.

Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що заявник не усунув недоліки апеляційної скарги.

10 вересня 2025 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Красилівського районного суду Хмельницької області від 14 квітня 2025 року та ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 12 серпня 2025 року у зазначеній вище справі.

Вивчивши касаційну скаргу, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з урахуванням такого.

У відкритті касаційного провадження в частині оскарження рішення Красилівського районного суду Хмельницької області від 14 квітня 2025 року слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку: 1) рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті; 2) ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6, 7, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку; 3) ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

Ураховуючи наведене, оскарження рішення без постанови апеляційного суду статтею 389 ЦПК України, яка є спеціальною нормою процесуального права, що регламентує право касаційного оскарження судових рішень у касаційному порядку, не передбачено.

У відкритті касаційного провадження в частині оскарження ухвали Хмельницького апеляційного суду від 12 серпня 2025 року слід відмовити з таких підстав.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та їх гарантій.

До ознак, що характеризують правосуддя, відноситься, у тому числі, здійснення правосуддя тільки у передбаченому законом порядку (процесуальна форма). При цьому під правосуддям необхідно розуміти не лише діяльність суду щодо вирішення спору про право, але й обов`язкове дотримання процесуальної форми, в якій не просто передбачені порядок і послідовність вчинення процесуальних дій, а й відображено вимоги справедливих (належних) судових процедур.

При цьому цивільна процесуальна форма завжди обов`язково має нормативний і системний характер. По-друге, вона, по суті, передбачає «алгоритм» поведінки кожного суб`єкта при розгляді та вирішенні цивільної справи (у тому числі і суду). По-третє, становить гарантію дотримання законності, оскільки її недодержання призводить до різних негативних наслідків.

Згідно зі статтею 129 Конституції України та статями 2, 17 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Аналогічний за змістом висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 06 лютого 2019 року у справі № 361/161/13-ц (провадження № 61-37352сво18).

Відповідно до частини першої статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Вимоги щодо форми і змісту апеляційної скарги визначені статтею 356 ЦПК України.

Частиною другою статті 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої-третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Апеляційний суд установив, що у встановлений судом строк недоліки апеляційної скарги не були усунені заявником, а тому суд апеляційної інстанції обґрунтовано повернув апеляційну скаргу.

Доводи поданої касаційної скарги не дають підстав для висновку про недотримання судом апеляційної інстанції норм процесуального права при постановленні оскаржуваної ухвали, яка не є ухвалою, якою закінчено розгляд справи. Правильність застосування судом апеляційної інстанції вказаних вище норм процесуального права не викликає розумних сумнівів.

Крім того, Верховний Суд звертає увагу, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Згідно з частинами п`ятою та шостою статті 394 ЦПК України питання про відкриття касаційного провадження у випадку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, вирішує колегія суддів у складі трьох суддів. Ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, тому колегія суддів вважає, що касаційна скарга в частині оскарження ухвали Хмельницького апеляційного суду від 12 серпня 2025 року є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись статтею 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Красилівського районного суду Хмельницької області від 14 квітня 2025 року та ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 12 серпня 2025 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Хмельницькенергозбут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію - відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню не підлягає.

Судді: А. І. Грушицький
І. В. Литвиненко
Є. В. Петров