провадження № 2/208/4760/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 вересня 2025 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду міста Кам`янського Гречана В.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Гродівської селищної ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

08.09.2025 року ОСОБА_1 подала до Заводського районного суду міста Кам`янського позов до Гродівської селищної ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.09.2025 року цивільну справу №208/11910/25 передано до провадження судді Гречаної В.Г.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про залишення позову без руху за наступних підстав.

Ознайомившись з позовною заявою, поданою позивачем, та документами, доданими до неї, суддя вважає, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням статей 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, однак позивачем в порушення зазначеної норми права у позовній заяві не зазначено відомостей про наявність/відсутність у позивача та відповідача електронного кабінету.

Відповідно до пунктів 6,7 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зокрема: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Відповідно до частини 1 статті 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Згідно із узагальненням Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16 травня 2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», вирішуючи питання про те, чи підлягають розгляду судом справи про право на спадкування без попереднього звернення особи до нотаріальної контори для оформлення права на спадщину та відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, судам потрібно враховувати наступне.

Главою 86 ЦК України, а також спеціальним законодавством, зокрема Законом України «Про нотаріат», підзаконними нормативними актами, визначено нотаріальний порядок оформлення права на спадщину, що відповідає встановленій законодавством сукупності функцій, притаманній юрисдикційній діяльності суддів та нотаріусів. Отже, у разі якщо відсутність умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину не підтверджена належними доказами, а саме відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, це може бути підставою для відмови у позові.

Це знайшло також підтвердження у пункті 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» в якому вказується, що за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину у судовому розгляді не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися за правилами позовного провадження.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 6-47/0/9-12 від 10 липня 2012 року, судам слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Так, згідно частини 4 статті 49 Закону України «Про нотаріат» на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Вказана відмова передбачена Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року № 296/5 (зі змінами).

Таким чином, особа має право звернутися до суду тільки після отримання у нотаріуса відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Звернення до суду до цього моменту є передчасним, оскільки в такому випадку суди підміняють органи нотаріату, що не відповідає закону.

ОСОБА_1 у позові вказує, що переїхавши до міста Дніпро у вересні 2025 року, позивачка звернулась з заявою до приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Беденко С.В. з проханням прийняти заяву на прийняття спадщини за заповітом, але їй було відмовлено, у зв`язку з пропущенням нею строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Проте, до матеріалів справи ОСОБА_1 не долучила відмову у прийнятті спадщини, видану приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Беденко С.В.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до частини 5 статті 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви (частина 3 статті 83 ЦПК України).

Вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Згідно з вимогами статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 ЦПК України постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позовна заява ОСОБА_1 до Гродівської селищної ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище протягом п`яти днів з дня отримання позивачем копії даної ухвали.

У разі не усунення порушень закону, допущених при подачі позовної заяви до встановленого законом строку, позовна заява буде вважатися не поданою, та повернута позивачу.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Гродівської селищної ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - (5) п`ять днів з дня отримання позивачем ухвали суду.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків позовної заяви, відповідно до ст.185 ЦПК України позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. Г. Гречана