Справа № 128/619/25
УХВАЛА

17 вересня 2025 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області

у складі:

головуючого судді Бондаренко О.І.

секретаря судового засідання Нагірняк Т.А.

без участі сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниця заяву про виправлення описки в рішенні суду від 15.07.2025 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Вороновицької селищної ради про визначення спадкової частки житлового будинку в спільній сумісній власності; про визнання права власності в порядку спадкування за законом на частку житлового будинку; про визнання права власності на частки житлового будинку в спільній сумісній власності; про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького районного суду Вінницької області перебувала вищевказана цивільна справа.

Рішенням Вінницького районного суду Вінницької області від 15.07.2025 року вирішено позовну заяву задоволити повністю, у спосіб визначений позивачами, направлений на відновлення їх порушених прав.

15.09.2025 року від представника позивачів адвоката Гуменюк Н.В. надійшла заява про виправлення описки, яка мотивована тим, що При отриманні копії рішення виявлено помилку, а саме: в мотивувальній частині рішення. 2-ий аркуш, оборот, 6-ий абзац, в тексті рішення суду написане слова «с. Гуменне» замість слова «с. Михайлівка»; Відповідно до копії рішення Гуменської сільської ради Вінницького району Вінницької області від 20.11.2015р. «Про перейменування вулиць ...» в с. Михайлівка зазначено, що в с. Михайлівка назва вулиці Чапаєва перейменована на вулицю Левадну (а.с. 24).

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд, може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки..

Згідно ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд вважає, що заяву можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Верховний Суд в рамках справи № 369/8367/16-ц, провадження № 61-10808св18 від 14 січня 2019 року виходив з того, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. В свою чергу, арифметичною вважається помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку з використанням несправної техніки. Не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень. Верховний Суд зауважує, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Крім того, виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22 лютого 2017 року), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився. Диспозиція вищевказаної правової норми не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Суд, акцентує увагу заявник, що рішення суду від 15.07.2025 є таким, що набрало законної сили.

Відповідно до п. 9 ч. 2 ст. 129 Конституції України, однією з основних засад судочинства є обов`язковість судового рішення.

Згідно зі ст. 129-1 Конституції України, судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Частиною першою статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У рішенні від 8.12.2016 у справі «ТОВ «ФРІДА» проти України» (заява №24003/07) ЄСПЛ зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням. Проте встановлені обмеження не повинні обмежувати доступ, наданий особам, у такий спосіб або такою мірою, що підриватимуть саму суть цього права. Крім того, обмеження буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 4.11.1950, якщо воно не переслідує законну мету, та у разі відсутності розумного пропорційного співвідношення між застосованими засобами та метою, якої прагнуть досягти (рішення від 17.01.2012 у справі «Станев проти Болгарії» (Stanev v. Bulgaria), заява №36760/06).

Оглядом встановлено, що представником позивача вказано про ті факти у позові, які в подальшому було вказано у рішенні Вінницького районного суду Вінницької області від 15.07.2025.

Вивчивши матеріали цивільної справи № 128/619/25, суд не вбачає підстав для виправлення описки, як такої, що потягне за собою внесення відомостей до резолютивної частини тексту ухвали, оскільки таке внесення призведе до зміни змісту тексту рішення суду.

Враховуючи вказане у задоволені заяви адвоката Гуменюк Н.В. слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 4,43,49, 247, 269 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволені заяви про виправлення описки в рішенні суду від 15.07.2025 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Вороновицької селищної ради про визначення спадкової частки житлового будинку в спільній сумісній власності; про визнання права власності в порядку спадкування за законом на частку житлового будинку; про визнання права власності на частки житлового будинку в спільній сумісній власності; про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Вінницького апеляційного суду через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 17.09.2025.

Суддя Оксана БОНДАРЕНКО