Справа № 386/1706/25
Провадження № 2/386/676/25
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

17 вересня 2025 року селище Голованівськ

Суддя Голованівського районного суду Кіровоградської області Гут Ю. О. , розглянувши матеріали позовної заяви ТОВ «ФАКТОРИНГ ПАРТНЕРС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором ,

встановив:

ТОВ «ФАКТОРИНГ ПАРТНЕРС» через систему «Електронний суд» 15.09.2025 звернулось до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором, в якій просить стягнути з відповідача на його користь заборгованість за кредитними договорами :

1. Договором № 75885213 від 02.07.2021 р., в розмірі 17901, 96 грн, з яких: заборгованість за основним зобов`язанням (за тілом кредиту) - 8500,00 грн.; заборгованість за нарахованими процентами на дату відступлення права вимоги - 9114, 58 грн.; інфляційні збитки - 248, 26 грн., нараховані 3 відсотки річних 39, 12 грн.

2. Договором № 05 від 16.11.2021 р. становить 219724, 60 грн., з яких: заборгованість за основним зобов`язанням (за тілом кредиту) 7700, 00 грн.; заборгованість за нарахованими процентами на дату відступлення права вимоги -12024, 60 грн. Всього у загальному розмірі 37626,56 грн.

Стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати у розмірі 2 422, 40 грн. судового збору та 13 000, 00 грн. понесені витрати на правову допомогу

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених статтею 175, 177 ЦПК України.

Вважаю, що позовна заява подана з порушенням вимог ст.175,177 ЦПК України та підлягає залишенню без руху з наступних підстав:

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У відповідності до положень ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою судовий збір складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» застосовано коефіцієнт , 0,8 для пониження розміру ставки судового збору 2,422,40 грн.

Судовий збір сплачується за місцем розгляду справ, що становить , надходження до спеціального фонду Державного бюджету України якого перевіряються судом перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг). Тобто, суд зобов`язаний перевірити надходження судового збору до спеціального фонду у межах кожної конкретної справи. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.08.2021 у справі №160/5879/20.

Вивчаючи додані до позовної заяви додатки суд встановив, що позивачем сплачений судовий збір у розмірі 2,422,40 грн., що підтверджується випискою про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України згідно китанції № від 23.04.2025.

Однак, як вбачається з прохальної частини позовної заяви слідує, що позивач просить стягнути з відповідача борг за двома кредитними договорами, отже, позивачем заявлено 2 (дві ) позовні вимоги майнового характеру.

Таким чином, суддя зазначає, що позивач має сплатити судовий збір виходячи із заявлених вимог майнового характеру за 2-х позовних вимог майнового характеру, а саме в сумі 4 844, 80 грн.( 2 х 2 422,40), (реквізити сплати судового збору: рахунок UA0011519, отримувач коштів ГУК у Кіров.обл./тг с-щеГолов/22030101, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код за , код класифікації доходів 22030101, призначення платежу: за позовом ТОВ «ФАКТОРИНГ ПАРТНЕРС» до ОСОБА_1 .

Окрім того, позивач подаючи позов через систему «Електронний суд» вказує прізвище відповідача « ОСОБА_2 », хоча в позовній заяві та доданих документах зазначає прізвище « ОСОБА_3 », а тому зважаючи на невідповідність анкетних даних відповідачки у вищезазначених документах, суд не має можливості встановити її особу, що є перешкодою для подальшого правильного вирішення спору.

Таким чином, представнику позивача слід уточнити прізвище відповідачки та надати відповідні документи у разі зміни прізвища .

Слід зазначити, що зазначені в ухвалі суду недоліки поданої заяви не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

Враховуючи викладене, залишення даної позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Згідно приписів ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну ТОВ «ФАКТОРИНГ ПАРТНЕРС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Надати представнику позивача строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання останнім копії ухвали суду.

Роз`яснити представнику позивача, що в разі якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та буде повернута останньому, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною позовною заявою до суду.

Копію ухвали суду надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Відповідно до ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: Гут Ю. О.