Справа № 548/2076/25
Провадження №2/548/948/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15.09.2025 м. Хорол

Суддя Хорольського районного суду Старокожко В.П., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю ''Новий Колектор" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

12.09.2025 представник позивача Линник В.К., діючи в інтересах свого довірителя ТОВ "Новий Колектор"', звернулася до Хорольського районного суду Полтавської області з вищевказаним позовом.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.09.2025 цю позовну заяву було передано для розгляду судді Старокожку В.П.

Вирішуючи питання про можливість прийняття вказаного позову до розгляду та відкриття провадження у справі, суддя доходить висновку про необхідність залишення позову без руху з огляду на таке.

Згідно із частиною першою статті 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Частиною шостою статті 14 ЦПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Суддею встановлено, що позовна заява ТОВ "Новий Колектор" не містить інформації щодо наявності чи відсутності електронних кабінетів в учасників справи, а саме: позивача та відповідача.

Ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, суддя встановив також, що вона подана без додержання вимог, викладених в статті 177 ЦПК України.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви передбачені ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Згідно із ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Частинами першою, третьою 58 ЦПК України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Отже, процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії, як ''представництво'' і ''самопредставництво''.

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу державної влади) без додаткового уповноваження (довіреності).

У пунктах 18, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08.06.2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21) вказано, що починаючи з 29.12.2019 самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, з 29.12.2019 самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у Єдиному державному реєстрі даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Як вбачається із матеріалів справи, позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю ''Новий Колектор" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договором підписана представником Линник Вікторією Костянтинівною. До позовної заяви додано довіреність в порядку передоручення без номеру від 03.09.2025, згідно з якою Жанталай Руслан Володимирович уповноважує Линник В.К. представляти інтереси ТОВ ''Новий Колектор" з усіма правами, які надано законом стороні по справі, в т.ч. з правом підписувати подавати, доповнювати позовні вимоги.

Разом з тим, надана довіреність без номеру від 03.09.2025, не може бути належним доказом на підтвердження повноважень на підписання позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю ''Новий Колектор" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договором, згідно з вимогами статей 58, 62 ЦПК України.

До позовної заяви не додано визначених частиною третьою статті 58 ЦПК України документів, які можуть підтвердити повноваження Линник В.К. на подання від імені Товариства з обмеженою відповідальністю ''Новий Колектор" позовної заяви за правилами самопредставництва за законом або за статутом чи положенням, чи за трудовим договором (контрактом).

Суду надано виписку з Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, згідно з якою вчиняти юридичні дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори, та наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи або фізичної особи-підприємця, має право керівник Жанталай Руслан Володимирович.

Відповідно до частини першої та третьої статті 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи підтверджується, зокрема, довіреністю юридичної особи, яка видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Ураховуючи викладене, оскільки позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю ''Новий Колектор" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договором не в повній мірі відповідає вимогам Цивільного процесуального кодексу України, тому її слід залишити без руху для усунення недоліків, а саме надання належним чином оформлених повноважень представника позивача Линник В.К. на подання та підписання позовної заяви ТОВ ''Новий Колектор", а саме належних доказів перебування останньої у трудових відносинах із довірителем або здійснення ним адвокатської діяльності та зазначення у позовній заяві про наявність чи відсутність електронних кабінетів в учасників справи, зокрема, позивача та відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 177, 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю ''Новий Колектор" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, залишити без руху.

Встановити позивачу Товариству з обмеженою відповідальністю ''Новий Колектор" строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня отримання цієї ухвали.

У разі неусунення вказаних недоліків у визначений термін позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачу без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. П. Старокожко