Справа № 487/7876/24
Провадження № 2/487/459/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.09.2025 м. Миколаїв

Заводський районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючого судді Карташевої Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Самедової Р.Ш.,

представника відповідачки ОСОБА_1 - адвоката Давидової О.Ю.,

представника ПуАТ "Фідобанк" - адвоката Кібець Р.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Заводського районного суду міста Миколаєва цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Державного підприємства «Сетам», Публічного акціонерного товариства «ФІДОБАНК», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, про визнання недійсними електронних торгів,-

ВСТАНОВИВ:

10.09.2024 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до Заводського районного суду м. Миколаєва з позовом до ОСОБА_1 , Державного підприємства «Сетам», ПуАТ «ФІДОБАНК» про визнання недійсним електронних торгів, в якому просили визнати недійсними електронні торги щодо реалізації 23.05.2019 року лоту № GL3N0533, за результатами якого було сформовано протокол електронного аукціону № UA-EA-2019-04-02-000009-b квартири АДРЕСА_1 .

Позивачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , їх представник - адвокат Гришаєва Я.М., належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, не з`явилися. Позивачі про причини неявки не повідомили, а їх представник 11.09.2025 подала клопотання, в якому просила викликати та опитати у судовому засіданні відповідачку ОСОБА_1 , у разі її повторної неявки накласти на неї стягнення у вигляді штрафу у встановленому законом розмірі, розгляд справи перенести з метою належного сповіщення та виклику усіх заявлених у справі сторін.

Представник відповідачки ОСОБА_1 адвокат Давидова О.Ю. в судовому засдіанні вважала можливим розглянути справу за відсутності позивачів та їх представника.

Представник ПуАТ "Фідобанк" - адвоката Кібець Р.Р. в судовому засіданні просив залишити позов без розгляду внаслідок неявки позивачів.

Суд, заслухавши сторони, дослідивши матеріали цивільної справи, дійшов такого висновку.

Ухвалою суду від 20.09.2024 було відкрито провадження у вищевказаній справі і призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 22.04.2025 закрито підготовче провадження і призначено судовий розгляд справи по суті у відкритому судовому засіданні.

12.05.2025 до участі у справі залучено Фонд гарантування вкладів фізичних осіб в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору.

Так, зокрема, у судове засідання, призначене на 15.07.2025р., позивачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та їх представник - адвокат Гришаєва Я.М., належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, не з`явилися. Судові повістки на ім`я позивачів повернулись до суду з відміткою "Укрпошти" про відсутність адресатів за вказаною адресою. Представник позивачів 15.07.2025 подала заяву, в якій просила перенести розгляд справи на іншу дату, з належним повідомленням сторін, у зв`язку з відсутністю світла та інтернет зв`язку, необхідності участі представника позивача при розгляді справи.

За наслідками неявки позивачів та їх представника наступне судове засідання було призначено на 11.09.2025, в яке позивачі та їх представник знову не з`явились. Судові повістки на ім`я позивачів повернулись до суду з відміткою "Укрпошти" про відсутність адресатів за вказаною адресою. Представник позивачів була також повідомлена про дату судового засідання належним чином, про що свідчить довідка про доставку повідомлення у додаток Viber, відповідно до якої судова повістка про виклик до суду на 11.09.2025 від 16.07.2025 сформована 16.07.2025 одержувачу Гришаєвій Я.М. на зазначений нею номер телефону і доставлена 16.07.2025. Натомість представник поивачів, як зазначалось судом вище, 11.09.2025 подала клопотання, в якому просила викликати та опитати у судовому засіданні відповідачку ОСОБА_1 , розгляд справи перенести з метою належного сповіщення та виклику усіх заявлених у справі сторін.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

ЄСПЛ у своїх рішеннях у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду, за своєю природою, потребує регулювання з боку держави.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини першої, пунктів 1, 2 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Відповідно до правової позиції, викладеної, зокрема у постановах Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 10 січня 2024 року у справі № 456/1278/20, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причини такої неявки.

Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, від 16 серпня 2022 року у справі № 128/2557/19, від 31 травня 2023 року у справі № 693/1116/20, від 04 квітня 2024 року у справі № 686/15042/20.

Слід також враховувати правову позицію Європейського суду з прав людини, зокрема у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Alimentaria Sanders S.A. v. Spain», заява № 11681/85, Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», заява № 36655/02).

Відтак суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який вимушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Судом встановлено, що судове засідання 15.07.2025 було відкладено на іншу дату з метою повторного повідомлення позивачів та їх представника про дату, час та місце засідання, проте вони, повідомлені належним чином, не з`явились без поважних причин, заяву про розгляд справи за їх відсутності не подавали. При цьому клопотання представника позивача про виклик відповідачки, яка представлена в судовому засіданні представником-адвокатом, не може слугувати підставою для відкладення судового засідання та вважатись поважною причиною неявки представника позивачів.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовна заява ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ДП «Сетам», ПуАТ «ФІДОБАНК», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, про визнання недійсними електронних торгів, підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 257 ЦПК України, -

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Державного підприємства «Сетам», Публічного акціонерного товариства «ФІДОБАНК», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, про визнання недійсними електронних торгів залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повна ухвала складена 15.09.2025.

Суддя Т.А. Карташева