Справа № 147/1225/25
Провадження № 2/147/472/25
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
15 вересня 2025 року с-ще Тростянець
Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:
головуючого судді Борейко О. Г.,
із секретарем Задверняк Т. П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Тростянець Гайсинського району Вінницької області, за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленним (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
14 липня 2025 року до Тростянецького районного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Позов мотивовано тим, що позивач ОСОБА_3 , перебуває у шлюбі з відповідачем ОСОБА_2 з 30 жовтня 2015 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб. За час перебування у шлюбі сторони мають двох спільних дітей: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 . Діти проживають з матір`ю, за місцем її теперішнього перебування в Австрії. Фактично подружні стосунки були припинені близько двох років тому: вони не проживають разом, не ведуть спільне господарство, емоційний та фізичний зв`язок відсутній. Спільне життя стало неможливим через систематичні конфлікти, ревнощі. Враховуючи наведені вище обставини позивач просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, судові витрати по справі залишити за позивачем.
Ухвалою суду від 21 липня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 08:45 годину 22 серпня 2025 року.
У зв`язку з неприбуттям відповідача, розгляд справи відкладено на 15:00 годину 15 вересня 2025 року.
Позивач у судове засідання не з`явилася, однак подала заяву про розгляд справи за її відсутності. Вказала, що позов підтримує повністю та наполягає на розірванні шлюбу, не заперечує проти розгляду справи за відсутності відповідача.
Відповідач у судові засідання 22 серпня 2025 року та 15 вересня 2025 року не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений в порядку передбаченому ЦПК України (а.с. 22-23, 43-44). Заяв чи клопотань про відкладення судового засідання, або іншого змісту від відповідача не надходило.
Заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження відповідач не подавав, своїм правом надання відзиву на позовну заяву - не скористався.
Конверти з повістками повернуті на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Заяв та відзиву від відповідача до суду не надходило.
Відповідно до п.3 ч.8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК Україниу разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цьогоКодексурозгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно із ч.4 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
За таких обставин, суд вважає можливим відповідно до статтей 223, 280 ЦПК України, розглянути справу та ухвалити заочне рішення у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів, враховуючи, що представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно із ч.8 ст. 178 ЦПК України у разі не подання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких мотивів.
Судом встановлено, що 30 жовтня 2015 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_6 зареєстровано шлюб у Ободівській сільській раді Тростянецького району Вінницької області, про що зроблено запис №14. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу змінено на ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 виданого 30.10.2015 (а.с. 5).
ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Ободівка Тростянецького району Вінницької області народився ОСОБА_4 , батьками якої є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що встановлено зі свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого 09.06.2017 Тростянецьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області (а.с. 3).
ІНФОРМАЦІЯ_2 в смт Тростянець, Тростянецького району Вінницької області народився ОСОБА_5 , батьками якої є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що встановлено зі свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 виданого 14.01.2020 Відділом ДРАЦС по Тростянецькому та Чечельницькому районах Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) (а.с. 4).
Відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Згідно з положеннями статтей 24, 56 Сімейного кодексу України (далі - СК України) кожен з подружжя вправі припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбу не допускається.
Такі положення національного законодавства України відповідають статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Згідно із ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
Частина 1 статті 105 СК України вказує, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за спільною заявою подружжя або одного з них.
Відповідно до статтей 110-112 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.
Суд не може примусити позивача зберегти сім`ю, оскільки шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
З огляду на позицію позивача щодо неможливості зберегти сім`ю, відсутність мотивованих заперечень від відповідача, суд вважає необхідним шлюб розірвати не вживаючи заходів для примирення.
Суд переконаний, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення, за таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.
Згідно із ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Щодо розподілу судових витрат між сторонами, суд зазначає таке.
Згідно із ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові втрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, у разі задоволення позову, на відповідача.
Позивач у поданій до суду заяві просила судові витрати залишити за позивачем, з урахуванням цього суд не вбачає підстав для стягнення судових витрат з відповідача.
На підставі викладеного, керуючись статтями 104-115 СК України, статтями 13, 81, 141, 263-265, 279, 354 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб ОСОБА_2 та ОСОБА_8 , який зареєстровано 30 жовтня 2015 року у Ободівській сільській раді Тростянецького району Вінницької області, про що зроблено запис №14.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановленихЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Роз`яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається до або через відповідні суди, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відомості про учасників справи:
позивач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_4 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 ;
відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 .
Суддя О. Г. Борейко