Дата документу 16.09.2025 Справа № 331/5320/18
Запорізький апеляційний суд
Єдиний унікальний №331/5320/18 Головуючий у 1- інстанції Яцун О.О.
Провадження № 22-ц/807/1506/25
У Х В А Л А

16 вересня 2025 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суду у складі судді-доповідача Онищенка Е.А., при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Олександрівського районного суду м. Запоріжжя від 21 березня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

Не погоджуючись із ухвалою Олександрівського районного суду м. Запоріжжя Гріцик Н.О. 03.07.2025 року подала апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Запорізького апеляційного суду від 03 липня 2025 року витребувано з Олександрівського районного суду м. Запоріжжя матеріали вищезазначеної цивільної справи №331/5320/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

11 липня 2025 року до апеляційного суду надійшли матеріали цивільної справи ЄУН №331/5320/18.

Ухвалою Запорізького апеляційного суду від 15 липня 2025 рокуапеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Олександрівського районного суду м. Запоріжжя у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя- залишено без руху.

16 липня 2025 року, 17 липня 2025 року, 18 липня 2025 року, 21 липня 2025 року від ОСОБА_1 надійшла низка процесуальних документів на виконання ухвали суду від 15 липня 2025 року.

Зокрема, заява від 17 липня 2025 року в якій скаржниця зазначає, що оскаржує три ухвали Олександрівського районного суду м. Запоріжжя (вх.. №10585); заява про оскарження ухвали Олександрівського районного суду м. Запоріжжя від 052 липня 2025 року (вх..№ 10565);заява про оскарження ухвали Олександрівського районного суду м. Запоріжжя від 21 березня 2025 року (вх..№10566) та заява про оскарження ухвали Олександрівського районного суду м. Запоріжжя від 07 квітня 2025 року (вх..№10570).

Проте, як вбачається з матеріалів справи, 21 березня 2025 року Олександрівським районним судом м. Запоріжжя винесено дві ухвали, скаржницею не зазначено яка саме ухвала оскаржується.

Також, апеляційний суд звертає увагу скаржниці, що Олександрівським районним судом м. Запоріжжя 07 квітня 2025 року не постановлялось жодної ухвали у цій справі.

Щодо оскарження ухвали Олександрівського районного суду м. Запоріжжя від 02 липня 2025 року зазначаю наступне.

Разом з апеляційною скаргою до суду подано клопотання про зменшення суми судового збору, в якому скаржниця зазначає, що її майновий стан наразі не дозволяє сплатити судовий збір .

На підтвердження зазначеного надано копії: довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 01.10.2022 року №1632-, довідки про реєстрацію місця проживання особи, інформацію з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно , Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, відомості з державного реєстру фізичних осіб - платників податків про сум виплачених доходів та утриманих податків за 1-4 квартал 2024 року.

Посилаючись на викладене, просить зменшити суду судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги.

Перевіривши матеріали справи, вважаю за необхідне у задоволенні заявленого клопотання відмовити виходячи з наступного.

Згідно ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Скрутний матеріальний стан апелянта, як підстава для звільнення від сплати судового збору, не підтверджений належними та актуальними доказами на час подання апеляційної скарги.

З наданих скаржника, на підтвердження скрутного матеріального стану, доказів вбачається, що розмір судового збору, який підлягає сплаті, не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік (2024 рік).

Інші підстави для звільнення чи відстрочки сплати судового збору відповідно до вимог законодавства відсутні.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" та статті 136 ЦПК України враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, а також суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій статті 8 Закону України "Про судовий збір" та частині першій статті 136 ЦПК України, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв`язку із цим обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Таким чином, у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити, а скаржнику необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами пп.9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу апеляційної скарги на ухвалу суду, поданою фізичною особою, підлягає сплаті судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025» встановлено, що у 2025 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року становить 3028 грн, таким чином, при зверненні до суду фізичної особи з апеляційною скаргою на ухвалу суду, сплаті підлягає судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, при зверненні до суду з апеляційною скаргою, сплаті підлягає судовий збір у розмірі 484,48 грн (605,60 грн х0,8).

Реквізитами банківської установи з 01 січня 2021 року є:

22030101 Судовий збір (Державна судова адміністрація України)

Отримувач коштів: ГУК у Зап.обл/м. Запоріжжя Вознес./22030101;

Рахунок отримувача (IBAN): UA0008513;

Код отримувача (ЄДРПОУ): 37941997

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Відомча ознака: «80» Апеляційні суди

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на судове рішення від ______ (Дата оскарження справи) по справі _________ (Номер справи), Запорізький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст.185 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Зважаючи на зазначений недолік апеляційної скарги, на підставі ст. ст. 185, 357 ЦПК України її необхідно залишити без руху та надати строк для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Олександрівського районного суду м. Запоріжжя у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя- залишити без руху.

Надати скаржнику строк десять днів з дня вручення копії цієї ухвали суду для надання до суду оновленої апеляційної інстанції зазначенням дати проголошення /складення ухвали, яка оскаржується та зазначенням яке саме процесуальне питання вирішено оскаржуваною ухвалою, оригіналу квитанції про сплату судового збору в сумі 484,48 грн на рахунок банківської установи, яка уповноважена на їх отримання або клопотання з наданням інших доказів на підтвердження розміру доходів за попередній календарний рік (2024 рік) , в межах строку встановленого судом.

Роз`яснити, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк будуть застосовані наслідки, передбачені ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 357 ЦПК України.

Суддя Е.А. Онищенко