Справа № 128/3670/14-ц
УХВАЛА

Іменем України

12 вересня 2025 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді Васильєвої Т.Ю.,

секретар Манюк Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниця заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

УСТАНОВИВ:

Відповідач звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення, якою просить переглянути та скасувати заочне рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 15.08.2014 по цивільній справі за позовом АТ КБ «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Свої вимоги заявник обгрунтовує тим, що даним рішенням з нього ухвалено стягнути заборгованість на користь позивача в сумі 57 326, 61 доларів США, що еквівалентно 678 961, 41 грн. У даній справі жодним чином не були досліджені докази, порушений принцип змагальності сторін, а також судом не було з`ясовано в повній мірі обставини. Зокрема, договір, за яким позивач визначив заявника боржником, укладався на фізичну особу-підприємця, а отже, на суб`єкта господарювання, що прямо вказано у договорі. А отже, заявник вважає, що справа підлягає перегляду, а заочне рішення по даній справі підлягає скасуванню.

З моменту складання повного тексту рішення відповідач так і не отримав дане судове рішення, дізнався про нього з відповіді Вінницького ВДВС у Вінницькому районі Вінницької області на адвокатський запит від 27.05.2025 № 20220/22.1-34, зазначає, що йому, як стороні по справі, відповідачу, не було відомо про розгляд вказаної справи судом, повідомлення про відкриття провадження у справі, відповідної ухвали разом з копією позовної заяви він не отримував. Про існування справи він дізнався тільки 09.12.2022, отримавши вказане судове рішення електронним повідомленням на адресу своєї електронної пошти. Неповідомлення його, як відповідача, про розгляд справи судом, позбавило його права на захист своїх прав та інтересів, він не міг використовувати свої процесуальні права, зокрема, право на подання відзиву.

Заявник вважає позовні вимоги безпідставними та такими, що не підтверджені належними доказами. Зазначає, що позивачем не надано жодного доказу, який би свідчив про момент виникнення заборгованості, її обсяг та правову природу на кожну з позовних сум (основна заборгованість, відсотки, комісія, пеня, штрафи). В матеріалах справи відсутній деталізований розрахунок заборгованості, що унеможливлює перевірку правильності заявлених сум. Позивач обмежився лише загальними твердженнями, не навівши конкретного обгрунтування.

Також зазначає, що при подачі позовної заяви АТ КБ «Приват Банк» вимагає стягнення кредиту з відсотками та нарахованою комісією достроково. Та це є не правомірно, оскільки банк був зобов`язаний направити повідомлення про намір стягнути достроково суму кредиту. У споживача за законом надано право врегулювати питання в досудовому порядку, шляхом усунення порушення кредитного договору, тим самим врегулювати питання прострочки, що в нього виникла, та уникнути дострокового стягнення. Але банком не було направлено вимоги про дострокове стягнення кредитної заборгованості, тим самим порушено законодавство про споживче кредитування, а тому, вимоги банку, що містяться в позовній заяві, є незаконними, безпідставними та підлягають скасуванню.

За вказаних обставин відповідач просить переглянути заочне рішення у справі, скасувати його та призначити справу до розгляду в спрощеному порядку (а.с. 134 140).

Ухвалою суду від 30.07.2025 ОСОБА_1 поновлено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 15.08.2014 по вищевказаній цивільній справі, заяву про перегляд заочного рішення призначено до розгляду в судовому засіданні, про що повідомлено учасників судового розгляду (а.с. 160).

В судове засідання учасники справи не з`явилися.

Відповідач (заявник) та його представник в судове засідання не з`явилися, представник заявника, адвокат Халупко В.М., попередньо подав до суду заяву про розгляд справи без участі сторони відповідача.

Представник АТ КБ «Приват Банк» в судове засідання не з`явився, хоча позивач повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання належним чином та завчасно через підсистему "Електроннй Суд". Крім цього, 08.09.2025 представники позивача Сауляк Є.В. та Годованик Б.О. подали до суду клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку з необхідністю підготовки та направлення до суду відзиву на заяву про перегляд заочного рішення.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для відкладення розгляду справи, суд звертає увагу, що заява надійшла до суду 24.07.2025. Судова повістка про виклик до суду для розгляду заяви про перегляд заочного рішення 31.07.2025 була доставлена через підсистему "Електроннй Суд" до електронного кабінету позивача, що підтверджується матеріалами справи.

Таким чином, з 31.07.2025 представники АТ КБ «Приват Банк» мали достатньо часу для формування та викладення правової позиції по справі, однак таким правом з невідомих суду причин в повній мірі не скористалися, та підстав для відкладення судового розгляду, передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України, судом не встановлено. Будь-яких перешкод для своєчасної реалізації представниками позивача свого права щодо викладення своєї позиції та заперечень у справі судом також не встановлено.

В своїх рішеннях Європейський суд з прав людини також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Так в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частиною 1 ст. 287 ЦПК України визначено, що заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За вказаних обставин суд вважає можливим провести судове засідання за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Вивчившизаяву, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що заочним рішенням Вінницького районного суду Вінницької області від 15.08.2014 позов АТ КБ «ПриватБанк» задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк»заборгованість по кредитному договору № VIV7AE від 03.09.2008 в сумі 57 326, 61 доларів США, що еквівалентно 675 307, 47 грн, з яких 22 706, 96 доларів США, що еквівалентно 267 487, 99 грн. заборгованість за кредитом; 10 023, 17 доларів США, що еквівалентно 118 072, 95 грн. заборгованість по процентам за користування кредитом; 2 275, 85 доларів США, що еквівалентно 26 809, 51 грн. заборгованість по комісії за користування кредитом; 17 502, 99 доларів США, що еквівалентно 206 185, 22 грн. пеня за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором; 21, 22 доларів США, що еквівалентно 249, 97 грн. штраф (фіксована частина); 4 796, 42 доларів США, що еквівалентно 56 501, 83 грн. штраф (процентна складова) та судові витрати в розмірі 3 654, 00 грн (а.с. 36 37).

Згідно з ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто для встановлення наявності підстав для скасування заочного рішення обов`язковим є встановлення судом одночасно двох обставин, як того, що відповідач з поважної причини не з`явився до судового засідання та не подав відзив на позовну заяву, так і того, що докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 224 ЦПК України (в редакції, чинній на час ухвалення заочного рішення), у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно ч. 5 ст. 74 ЦПК України (в редакції, чинній на час ухвалення заочного рішення), судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Судом було встановлено зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_1 . Так, згідно інформації з Відділу адресно-довідкової роботи Управління ДМС України у Вінницькій області, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , станом на 26.07.2014, був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 25).

Відповідно, оскільки судом було встановлено, що відповідач не з`являється на виклик до суду в зв`язку з відсутністю за зареєстрованим місцем проживання, що підтверджується відміткою поштового відділення про невручення судової повістки із зазначенням, що адресат відсутній за вказаною адресою (а.с. 31), судом дотримані умови проведення заочного розгляду даної цивільної справи.

Водночас, матеріалами справи дійсно не спростовано твердження відповідача, що він під час розгляду справи по суті не був обізнаний із тим, що в провадженні суду перебуває на розгляді дана справа, а тому він не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин.

Оцінюючи посилання відповідача на те, що докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд виходить з наступного.

Щодо доводів відповідача про те, що позивачем не надано жодного доказу, який би свідчив про момент виникнення заборгованості, її обсяг та правову природу на кожну з позовних сум, суд зазначає наступне.

Відповідно до умов кредитно-заставного договору № VIV7АE від 03.09.2008, позивач надав відповідачу кредит у розмірі 20 398, 97 доларів США на строк до 03.09.2013 року, зі сплатою відсотків за користування кредитом на суму залишку заборгованості за кредитом, сторони погодили також сплату відповідачем інших винагород, в тому числі за резервування ресурсів в розмірі, визначеному в ст. 17.1.8 Договору, що передбачено п. 5.2 договору, такі виплати також погоджені стронами в Графіку погашення кредиту. Також сторони погодили розмір пені за порушення взятих зобов`язань за договором та штрафів, що передбачено ст. 14 Договору (а.с. 9 - 16 зі звороту).

Також позивачем було надано детальний розрахунок заборгованості за договором № VIV7АE, згідно якого, станом на 01.07.2014 року, враховуючи умови даного договору про несвоєчасне виконання зобов`язань, ОСОБА_1 заборгував позивачу 100 746, 15 доларів США, що станом на 01.07.2014 року еквівалентно 1 186 789, 62 грн., з яких 22 706, 96 доларів США заборгованість за кредитом; 10 023, 17 доларів США заборгованість по процентам за користування кредитом; 2 275, 85 доларів США заборгованість по комісії за користування кредитом; 60 922, 52 доларів США пеня за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором; 21, 22 доларів США штраф (фіксована частина); 4 796, 42 доларів США штраф (процентна складова) (а.с. 5 - 7 зі звороту).

При цьому вся заборгованість за наданим розрахунком є простроченою, оскільки строк кредитування було визначено до 03.09.2013, отже, позивач не заявляв вимог про дострокове стягнення несплаченої заборгованості за договором, як про це вказує відповідач в заяві про скасування заочного рішення.

Також не знайшло свого підтвердження матеріалами справи посилання відповідача, що договір укладався з ним як з фізичною особою-підприємцем, а не фізичною особою. Таке твердження спростовано наявним кредитно-заставним договором № VIV7АE від 03.09.2008.

Так, судом встановлено, що нарахування процентів за користування кредитом та комісії, яка в договорі та Графіку погашення кредиту називається "винагорода за резервування", здійснювалося кредитодавцем за умовами договору, що підтверджується наявним в матеріалах справи розрахунком заборгованості, наданим позивачем, в якому відображено всі нарахування та здійснені відповідачем погашення заборгованості. Тобто згідно наданого суду розрахунку заборгованості за договором проценти за користування кредитом та комісія, зазначена в позові, нараховувалися позичальнику за умовами договору. Будь - якого іншого розрахунку боргу чи доказів невідповідності наданого суду позивачем розрахунку відповідачем не надано.

Всі надані позивачем докази є чіткими та зрозумілими, узгодженими між собою, а тому лише незгоди відповідача з розрахунком боргу, здійсненим позивачем, недостатньо для його спростування.

За таких обставин, судом при винесенні заочного рішення було вірно встановлено, що нарахований відповідачу розмір боргу відповідає укладеному ним договору та є наслідком невиконання належним чином взятих відповідачем зобов`язань, а тому докази, на які він посилається, якими фактично є лише незгода відповідача з наданими позивачем доказами, не мають істотного значення для правильного вирішення справи.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, зокрема, у справі "Устименко проти України" (заява № 32053/13), що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Таких особливих та непереборних обставин, згідно поданої заяви, судом не встановлено.

Враховуючи вищевикладене,заява про перегляд заочного рішення є такою, що не підлягає задоволенню.

А тому, на підставі п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Суд вважає за необхідне роз`яснити заявнику, щозаочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Також суд вважає за необхідне роз`яснити учасникам справи положення ч.ч. 4,5 ст. 268 ЦПК України, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст. ст. 19, 287, 288, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

В зв`язку з залишенням заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Вінницького апеляційного суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Повний текст ухвали складено 12.09.2025.

Суддя: