Справа № 758/8335/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 квітня 2025 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Захарчук С. С.,

за участю секретаря судового засідання - Омельченко К. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шершун Н.К., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Зубкова О.Л., про визнання права власності на частину нерухомого майна в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про визнання права власності на частину нерухомого майна в порядку спадкування за законом.

Зазначала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5 .

За життя ані ОСОБА_4 , ані ОСОБА_5 заповіту складено не було.

Після смерті спадкодавців залишилось спадкове нерухоме майно - квартира АДРЕСА_1 .

У вказаній квартирі у період з 28.09.2016 по 28.03.2017 були зареєстровані наступні особи: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 ; ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

У процесі збирання та обробки інформації щодо спадкового майна стало відомо про факт приватизації зазначеної квартири згідно розпорядження органу приватизації Шевченківської районної державної адміністрації м. Києва від 14.01.1999 за № 1-225 у рівних долях ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 .

За даними реєстрових книг Київського міського бюро технічної інвентаризації квартира АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за: ОСОБА_5 та ОСОБА_4 (в рівних частинах) на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації держадміністрації Шевченківської району міста Києва від 14.01.1999 розпорядження № 24225, та за ОСОБА_6 на 1/3 частини квартири, на підставі Договору дарування від 02.10.2002 № 1 -2155 та зареєстрованого в Бюро 11.10.2002 року за реєстровим № 2288.

У подальшому, 1/3 частина квартири, належна ОСОБА_6 фактично перейшла у власність її сестри - ОСОБА_5 в порядку спадкування за заповітом.

На момент смерті ОСОБА_4 єдиними спадкоємцями, які звернулись з заявою про прийняття спадщини за ОСОБА_4 та /або фактично прийняли спадщину є: малолітня донька - ОСОБА_2 , мати спадкодавця ОСОБА_5 (фактично прийняла у спадщину частину спадкового майна після смерті сина, у порядку, передбаченому ч. 3 ст. 1268 ЦК України).

Відтак, є всі підстави вважати, що малолітня ОСОБА_2 та ОСОБА_5 прийняли спадщину в рівних частинах після смерті ОСОБА_4 , а саме - по 1/6 частини кожна.

За життя ОСОБА_5 заповіту на випадок своєї смерті не складала.

З огляду на це, у відповідності до положень ч. 1 ст. 1261 ЦК України, у зв`язку зі смертю ОСОБА_5 , право на першочерговість у спадкуванні за законом мали б її діти, та чоловік, якби вони були живими на день відкриття спадщини. Як вбачається зі змісту листа Відділу державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у м. Києві № 3003/3.1-44 від 12.08.2019, ОСОБА_5 мала чоловіка - ОСОБА_7 та двох дітей: ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , які померли ще за життя ОСОБА_5 . На момент смерті ОСОБА_5 єдиними особами, що звернулись із заявою про прийнятій спадщини є її онуки: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

У зв`язку з відмовою в отриманні дублікату правовстановлюючого документу для оформлення права власності на майно за малолітньою ОСОБА_2 у порядку спадкування за законом, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Зубковою О.Л. та приватним нотаріусом Київською міського нотаріального округу Шершун Н. К. були винесені постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Єдиною правовою підставою винесення постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії було відсутність відповідного правовстановлюючого документу на квартиру.

Посилаючись на зазначені обставини, просила визнати за ОСОБА_2 право власності: на 1/6 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлого батька ОСОБА_4 та на 5/12 частин квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом за правом представлення після померлої баби ОСОБА_5 .

У відзиві на позов ОСОБА_3 проти задоволення позову не заперечувала.

У судове засідання позивачка та відповідачка не з`явилася, подали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, у яких просили позов задовольнити у повному обсязі.

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шершун Н.К. подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Зубкова О.Л. подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Суд, відповідно до ст. 223 ЦПК України ухвалив розглядати справу за відсутності учасників справи.

Суд, вивчивши матеріали справи та дослідивши письмові докази у їх сукупності, дійшов наступного висновку.

Судом установлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 є донькою ОСОБА_4 та ОСОБА_1 (а.с. 23 т. 1).

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 31 т. 1).

Мати ОСОБА_4 ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_7 (а.с. 32 т. 1).

Відповідно до листа Подільської районної в м. Києві державної адміністрації від 25.04.2019 згідно акту про передачу документації по приватизації державного житлового фонду від 05.11.2001, у зв`язку зі змінами меж районів м. Києва, відповідно до рішення Київської міської Ради VIII сесії XXIII скликання від 30.01.2001 за № 162/1139, відділ приватизації житла Шевченківської районної державної адміністрації Києва передав відділу приватизації житла Управління з питань майна Подільської районної державної адміністрації м. Києва на зберігання архівні приватизаційні справи згідно переліку.

Квартира АДРЕСА_1 ) приватизована згідно розпорядження органу приватизації Шевченківської районної державної адміністрації м. Києва від 14.01.1999 № 24225.

Свідоцтво про право власності оформлено на ім`я ОСОБА_9 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4 - в рівних долях.

Копії свідоцтв про право власності на житло у відділі з питань майна комунальної власності Подільської районної в місті Києві державної адміністрації не зберігаються (а.с. 36-42 т. 1).

Згідно з інформаційною довідкою КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 23.10.2019 за даними реєстрових книг Бюро, кв. АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована: 2/3 частини - ОСОБА_5 , ОСОБА_4 ( в рівних долях) на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації держадміністрації Шевченківського району м. Києва 14.01.1999 № 24225 та зареєстрованого в Бюро 21.01.199 за №2288; 1/3 частина - ОСОБА_6 на підставі договору дарування, посвідченого Київською державною нотаріальною конторою № 14 02.10.2002 №1-2155, та зареєстрованого в Бюро 11.10.2002 за № 2288 (а.с. 43 - 44 т. 1).

Згідно з заповітом, складеним ОСОБА_6 15.05.2003 остання заповіла належну їй частину квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_5 (а.с. 45 т. 1).

10.07.2017 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Зубкової О.Л. з заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_5 звернулася ОСОБА_1 , в інтересах доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с. 248 т. 1).

Відповідно до постанови приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Зубкової О.Л. від 17.07.2020 відмовлено ОСОБА_1 , яка є законним представником малолітньої ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я малолітньої ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_5 . Обґрунтовуючи постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом приватний нотаріус вказала на те, що до складу спадкового майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_5 входить частина квартири АДРЕСА_1 , 1/3 частка якої належала їй особисто, 1/3 частка ОСОБА_5 прийняла у спадщину, але не оформила своїх спадкових прав після смерті ІНФОРМАЦІЯ_8 своєї сестри ОСОБА_6 , та 1/6 частка ОСОБА_5 прийняла у спадщину, але не оформила своїх спадкових прав після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 свого сина ОСОБА_4 . При цьому правовстановлюючі документи щодо належності цього майна спадкодавцеві на зазначене майно законним представником спадкоємиці подані не були (а.с. 54 т. 1).

15.08.2017 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шершун Н.К. з заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_4 звернулася ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка є донькою ОСОБА_4 , в інтересах якої діє мати ОСОБА_1 (а.с. 169, 202 т. 1).

Відповідно до постанови приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шершун Н.К. відмовлено ОСОБА_2 , від імені якої як законний представник діє мати ОСОБА_1 , у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 . Обґрунтовуючи постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом приватний нотаріус вказала на те, що Подільська районна в місті Києві державна адміністрація на її запит відмовила у видачі дубліката свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 , виданого відділом приватизації держадміністрації Шевченківського району м. Києва 14.01.1999 розпорядження № 24225), у зв`язку з втратою оригіналу документа (а.с. 55-56, 203 т. 1).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Частиною 2 ст. 1223 ЦК України передбачено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (ч. 1 ст. 1258 ЦК України).

Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

З огляду на викладене, ОСОБА_2 є спадкоємицею після смерті свого батька та після смерті своєї баби за правом представлення.

Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 ст. 182 ЦК України передбачено, що право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Згідно з абз. 3 ч. 2 ст. 331 ЦК України якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Отже, в силу норм чинного законодавства умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі квартири є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За змістом частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно з частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини п`ятої статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Обґрунтовуючи позов, позивач, зокрема, вказувала на те, що на момент смерті ОСОБА_6 проживала та була зареєстрована разом з сестрою - ОСОБА_5 та племінником - ОСОБА_4 . Інших спадкоємців ОСОБА_10 , що могли б претендувати на спадкування за законом (як то батьки, діти, чоловік тощо) станом на момент смерті ОСОБА_6 - немає. Відтак, після смерті ОСОБА_6 , її рідна сестра - ОСОБА_5 , як єдиний спадкоємець (як за заповітом, так і за законом), формально/ фактично прийняла у спадщину 1/3 частини квартири, належної ОСОБА_6 на праві власності, у подальшому, ОСОБА_5 фактично прийняла у спадщину частину спадкового майна після смерті сина - ОСОБА_4 , у порядку, передбаченому ч. 3 ст. 1268 ЦК України, однак право власності на спадкове майно після смерті сестри та сина ОСОБА_5 за життя не оформила.

Як установлено судом, у квартирі АДРЕСА_1 у період з 28.09.2016 по 28.03.2017 були зареєстровані наступні особи: ОСОБА_5 з 27.12.1980, ОСОБА_4 з 08.01.1986, ОСОБА_6 з 31.10.2002, ОСОБА_2 з 13.09.2008 (а.с. 35 т. 1).

Таким чином, ОСОБА_5 за життя належно на праві власності 5/6 частини квартири АДРЕСА_1 : 1/3 частина квартири належала їй особисто на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого органом приватизації Шевченківської районної державної адміністрації м. Києва від 14.01.1999 № 24225, 1/3 частину квартири ОСОБА_5 прийняла у спадщину, але не оформила спадкових прав після смерті ІНФОРМАЦІЯ_8 своєї сестри ОСОБА_6 , 1/6 частину квартири ОСОБА_5 прийняла у спадщину, але не оформила спадкових прав після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 сина - ОСОБА_4 .

Відсутність у ОСОБА_5 свідоцтва про право на спадщину на вказані частини нерухомого майна в силу вимог ч. 3 ст. 1296 ЦК України не позбавляє її спадкоємців права на спадщину та не може свідчити про те, що вона не прийняла спадщину після смерті ОСОБА_6 та ОСОБА_4 .

Проти вказаних обставин не заперечувала і відповідач у справі.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 14.08.2019 в справі № 523/3522/16-ц зроблено висновок, що законодавець розмежовує поняття «виникнення права на спадщину» та «виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини» і пов`язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям як майнового права, зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не здійснив державну реєстрацію права.

Отже, ОСОБА_2 має право на спадкування після смерті свого батька та після смерті своєї баби за правом представлення.

ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 у встановлений законом строк звернулася до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_5 та після померлого ОСОБА_4 .

Крім ОСОБА_2 , спадкоємицею після померлої ОСОБА_5 є донька ОСОБА_4 - ОСОБА_3 .

Відповідно до ухвали Подільського районного суду м. Києва від 25.04.2024 задоволено частково клопотання представника позивача та витребувано з Подільської районної у м. Києві державної адміністрації копію свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Згідно з листом Подільської районної у м. Києві державної адміністрації, надісланим на виконання зазначеної вище ухвали, повідомлено суд про те, що квартира АДРЕСА_1 приватизована відповідно до розпорядження органу приватизації Шевченківської районної державної адміністрації м. Києва від 14.01.1999 № 24225.

Свідоцтво про право власності на житло зареєстровано на ім`я ОСОБА_7 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4 у спільну сумісну власність.

Відповідно до рішення Київської міської Ради VIII сесії XXIII скликання від 30.01.2001 № 162/1139 «Про адміністративно-територіальний устрій м. Києва» та у зв`язку зі змінами меж районів м. Києва, будинок АДРЕСА_2 переданий з комунальної власності Шевченківського району міста Києва до комунальної власності Подільського району міста Києва. Актом прийому-передачі від 05.11.2001 відділ приватизації державного житлового фонду Шевченківської районної передав, для подальшого зберігання, архівну документацію по приватизації державного житлового фонду до відділу приватизації житла Подільської районної державної адміністрації м. Києва.

Оригінали та копії свідоцтв про право власності відділ приватизації державного житлового фонду Шевченківської районної державної адміністрації м. Києва для подальшого зберігання до відділу приватизації житла Подільської районної державної адміністрації м. Києва не передавав.

Зважаючи на зазначене вище, Подільська районна в місті Києві державна адміністрація немає можливості надати належним чином засвідчену копію свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 51 т.2).

Виходячи з вищевикладеного, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову та визнання за ОСОБА_2 права власності на 1/6 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька - ОСОБА_4 , та визнання за ОСОБА_2 права власності на 5/12 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом за правом представлення після смерті баби - ОСОБА_5 .

Керуючись ст. ст. 2, 4, 12, 13, 76-82, 223, 258-259, 263-265, 268, 273, 353, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ), треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шершун Н.К. (м. Київ, пл. Солом`янська, 2, оф. 102), приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Зубкова О.Л. (м. Київ, вул. Зодчих, 20), про визнання права власності на частину нерухомого майна в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/6 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька - ОСОБА_4 .

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 5/12 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом за правом представлення після смерті баби - ОСОБА_5 .

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С. С. Захарчук