Справа № 355/1910/25
Провадження № 2/355/1102/25
У Х В А Л А

про відкриття провадження

(загальне позовне провадження)

09 вересня 2025 року селище Баришівка

Баришівський районний суд Київської області у складі головуючої судді Цирулевської М. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Баришівського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про звільнення майна з-під арешту,

ВСТАНОВИВ:

04 вересня 2025 року до суду до канцелярії суду подана позовна заява ОСОБА_1 до Баришівського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про звільнення майна з-під арешту.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 вересня 2025 року головуючою суддею у даній справі визначено суддю Баришівського районного суду Київської області Цирулевську М. В.

Відповідно до ч. 2 ст. 27 Цивільного процесуального кодексу України (надалі також ЦПК України) позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Натомість, ч. 1 ст. 30 ЦПК України передбачено, що позови, які виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. При цьому, виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано. Спір може стосуватись як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, пов`язаних з нерухомим майном. Позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини (ч. 2 ст. 30 ЦПК України).

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після його смерті відкрилася спадщина, в тому числі, на нерухоме майно у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 , який ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , фактичними діями успадкував після смерті своєї матері, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . Проте оформити спадкові права на обумовлене нерухоме майно позивач позбавлений можливості в зв`язку з наявністю зареєстрованих обтяжень речових прав на рухоме та нерухоме майно, а саме: накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно власника Баришівським РВДВС ЦМУ МЮ (м.Київ). Арешт нерухомого майна було накладено за постановами Баришівського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (відповідача) у 2019-2020 роках.

Таким чином, оскільки предметом даного спору є звільнення майна з-під арешту/скасування обтяження (арешту), в тому числі, на нерухоме майно, позов у цій справі повинен розглядатися за правилами виключної підсудності.

Виключна підсудність є особливим видом територіальної підсудності, правила якої забороняють застосування при пред`явленні позову інших норм, що регулюють інші види територіальної підсудності, передбачені у статтях 27 - 29 ЦПК України.

Суд констатує, що ця справа підсудна Баришівському районному суду Київської області, з огляду та на підставі ч. 2 ст. 30 ЦПК України.

Відтак, суддя констатує, що позовна заява віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Баришівського районного суду Київської області.

Судовий збір сплачено позивачем у порядку і розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір».

Подана позовна заява відповідає вимогам статей 175-177 ЦПК України, підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження судом не встановлено.

Відповідно до ч. 2, 4 ст. 19, ч. 1 ст. 274 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 статті 19 ЦПК України передбачено, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до п. 2, 6 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування; та інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Вирішуючи питання щодо порядку здійснення позовного провадження (загального або спрощеного), суд бере до уваги, що спір стосується зняття арешту з майна, право на яке у позивача виникає з огляду на правовідносини зі спадкування.

Крім того, вирішуючи означене вище питання, суд враховує значний обсяг доказів, доданих позивачем до позовної заяви, а також зважаючи на час, необхідний для здійснення дій сторонами (насамперед, подання заяв по суті, додаткових клопотань тощо).

Відтак, суд доходить висновку про доцільність розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження.

За вимогами ч. 2 ст. 187 ЦПК України, про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій, зокрема, зазначає строк для подання відповідачем відзиву на позов, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі (ч. 7 ст. 187 ЦПК України).

У зв`язку з вищевикладеним, суд приходить до висновку про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі (при цьому, при визначенні дати підготовчого судового засідання суд враховує період перебування судді Цирулевської М. В. у додатковій відпустці).

Керуючись статтями 11, 19, 30, 175-177, 184, 187, 189, 258, 259, 260, 261, 274, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Баришівського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про звільнення майна з-під арешту.

Розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче судове засідання на 17 жовтня 2025 року на 13:00 год, яке відбудеться в приміщенні Баришівського районного суду Київської області за адресою: вул. Київський Шлях, 61, селище Баришівка, Броварський район, Київська область, 07501.

Копії цієї ухвали суду направити сторонам по справі, а відповідачу - також копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Встановити строк для подання відповідачем відзиву на позов протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачці п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої статті 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачкою у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання відповідним учасником заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет:

https:// ba.ko.court.gov.ua/sud1001/

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Дані відносно позивача:

ОСОБА_1

АДРЕСА_2 .

Дані відносно відповідача:

Баришівський відділ державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ)

вул. Київський шлях, 19-а, селище Баришівка, Броварський район, Київська область, 07501.

Суддя

Баришівського районного суду

Київської області Марина ЦИРУЛЕВСЬКА