Справа № 758/6365/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2025 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Будзан Л.Д.,

за участі секретаря судового засідання Лебідь О.С.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , яка дії в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора,-

ВСТАНОВИВ:

У травні 2025 року до Подільського районного суду міста Києва звернулася представник ОСОБА_1 , яка дії в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 адвокат Прудникова Наталя Георгіївна з позовом до Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 травня 2025 року головуючим суддею у справі визначено суддю Будзан Л.Д.

Ухвалою судді від 08 травня 2025 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

24 червня 2025 року до суду від представника позивача надійшла уточнена позовна заява, в якій просила визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності в цілій частці на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 48,80 кв.м., житлового 26,9 кв.м.

Представник позивача у підготовче засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, просила прийняти до розгляду уточнену позовну заяву.

Представник відповідача у підготовче засідання не з`явилася, надіслала до суду письмові пояснення, згідно яких просила слухати справу без представника Київської міської ради.

Представник третьої особи у підготовче засідання не з`явився, повідомлявся належним чином.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі № 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

При цьому, Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

Під час застосування процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Враховуючи вищевикладене, суд розцінює заяву представника позивача про уточнення позовних вимог як заяву про зміну предмета позову шляхом заміни позовної вимоги та викладення її у новій редакції, з метою забезпечення захисту порушених прав та інтересів позивача.

В аспекті можливості чи неможливості прийняття до розгляду такого процесуального документу як «уточнена редакція позовної заяви», суд виходить з того, що відповідно до практики ЄСПЛ надмірний формалізм вважається порушенням права на справедливий суд.

За таких обставин, приймаючи до уваги зміст поданої заяви про уточнення позовних вимог, суд дійшов висновку про наявність підстав для її задоволення.

Керуючись ст.49, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти заяву представника позивача про уточнення позовних вимог та розглядати справу з урахуванням уточненої позовної заяви в наступній редакції:

«Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності в цілій частці на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 48,80 кв.м., житлового 26,9 кв.м.».

Підготовче судове засідання у вказаній справі відкласти на 15 год. 50 хв. 15 жовтня 2025 року, про що повідомити учасників справи.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на уточнену позовну заяву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, право подати до суду письмові пояснення у семиденний строк з дня вручення копії ухвали.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб - адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України https://pd.ki.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Леся БУДЗАН