Справа №: 398/3478/25
провадження №: 2/398/2311/25
"16" вересня 2025 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі головуючої судді Сердюк Н.В., за участю секретаря судового засідання Остапенко А.О. розглянувши в порядку частини другої статті 247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,-
ВСТАНОВИВ:
І. Стислий виклад позиції позивача.
06.06.2025 АТ КБ «Приватбанк» звернулось до суду з даною позовною заявою.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що згідно укладеного договору б/н 04.11.2022 ОСОБА_2 підписав заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та погодив умови відновлювальної кредитної лінії карти "Універсальна" з процентною ставкою 42% річних.
10.01.2024 позивачем було направлено претензію кредитора до Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1, яку перенаправлено до Світловодської міської державної нотаріальної контори Кіровоградської області.
20.06.2024 позивачем отримано відповідь з Світловодської міської державної нотаріальної контори Кіровоградської області, в якій зазначалось, що після ОСОБА_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , видано свідоцтво про право на спадщину за законом на ім`я відповідача ОСОБА_1 .
23.08.2024 позивач АТ КБ «Приватбанк» надіслав відповідачу ОСОБА_1 лист-претензію в якому зазначив про необхідність сплати заборгованість за кредитним договором від 04.11.2022, але дана претензія була проігнорована відповідачем, заборгованість в добровільному порядку не сплачена.
ІІ. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі
Ухвалою судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 18.06.2025 відкрито спрощене провадження по спрві з викликом сторін (а.с.80).
Представник позивача ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, в позовній заяві просив розгляд справи здійснювати за його відсутності та надав згоду на заочний розгляд справи.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, відзив на позов не надав, у зв`язку з чим ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10.09.2025 постановлено проводити заочний розгляд справи.
ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що 04.11.2022 між позивачем АТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_2 був укладений кредитний договір б/н згідно якого останній отримав кредитну картку "Універсальна" з терміном дії до 09/26 та встановленим кредитним лімітом 26 000 гривень. Як вбачається з виписки за кредитним договором ОСОБА_2 до 05.11.2022 активно коритувався кредитною карткою - знімав готівку, здійсював перекази коштів та сплачував цифрові послуги (а.с.10-12).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер (а.с.37).
Відповідач ОСОБА_1 прийняв спадщину після ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , подавши відповідну заяву до нотаріальної контори через представника та отримавши свідоцтво про право на спадщину за законом (а.с.105,114).
IV. Норми права, які застосував суд.
Згідно з вимогами статей 526, 527, 530 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно зі статтею 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Статтею 611 ЦК України визначено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Відповідно до статті 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до правил статей 1216, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно з частиною першою статті 609 ЦК України, зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.
Частинами 1, 3 статті 1268, частиною 1 статті 1269, частиною 1 статті 1270 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має прийняти спадщину або не прийняти її.
Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Зі змісту зазначених норм випливає, що прийняття особою спадщини обумовлюється або постійним проживанням спадкоємця зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, або в разі відсутності наведених вище обставин, - поданням до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини у визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк.
Згідно зі статті 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного в спадщину. Кожен зі спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто в розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора вони зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями і кредитором не встановлено інше. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передано спадкоємцям у натурі.
Разом з цим, положення зазначеної норми застосовуються у випадку дотримання кредитором норм статті 1281 ЦК України щодо строків пред`явлення ним вимог до спадкоємців. Недотримання цих строків, позбавляє кредитора права вимоги до спадкоємців.
За змістом частин 1, 2, 3 статті 1281 ЦК України, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб.
Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.
Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.
Тлумачення статті 1281 ЦК України свідчить, що вказана норма не встановлює певного порядку пред`явлення вимог кредиторів. Пред`являння вимог може відбуватися як безпосередньо спадкоємцю, так і через нотаріуса (правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 13 червня 2018 року у справі № 758/8549/15-ц).
V. Мотивована оцінка і висновки суду.
Проаналізувавши матеріали справи, судом встановлено, що позивачем було дотримано строк пред`явлення вимоги до спадкоємця.
10.01.2024 позивачем було направлено претензію кредитора до Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1, яку перенаправлено до Світловодської міської державної нотаріальної контори Кіровоградської області (а.с.46).
20.06.2024 позивачем отримано відповідь з Світловодської міської державної нотаріальної контори Кіровоградської області, в якій зазначалось, що після ОСОБА_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , видано свідоцтво про право на спадщину за законом на ім`я відповідача ОСОБА_1 (а.с.48).
23.08.2024 позивач АТ КБ «Приватбанк» надіслав відповідачу ОСОБА_1 лист-претензію в якому зазначив про необхідність сплати заборгованість за кредитним договором від 04.11.2022 (а.с.49).
18.03.2024 ОСОБА_1 через представника Материнську Людмилу Іванівну звернувся до Першої світловодської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину (а.с.105).
Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 18.03.2024 спадщина ОСОБА_1 , після смерті батька ОСОБА_2 складається з 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 (а.с.114).
Верховний Суд у постанові від 18 вересня 2019 року у справі №640/6274/16-ц зазначив, що при дотриманні кредитором строків, визначених уст.1282ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд установлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини).
В пункті 32 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин», роз`яснено, що при вирішенні спорів щодо виконання зобов`язань за кредитним договором у випадку смерті боржника/позичальника за наявності поручителя чи спадкоємців суди мають враховувати, що з урахуванням положення ст.1282 ЦК України спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину.
Доводити обсяг спадкового майна та його вартість повинен спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора. Такий висновок зробив Верховний Суд в постанові від 19 лютого 2020 року у справі №607/98/17.
З огляду на вказане, слід врахувати принцип змагальності цивільного процесу, закріплений у статті 81 ЦПК України, який передбачає, що кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Тобто доводити обсяг спадкового майна та його вартість повинен спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна.
Разом з тим, відповідачем не було надано суду жодних належних та допустимих доказів щодо вартості спадкового майна.
Законодавець зберігає за кредитором право вимоги у разі смерті боржника. У такому випадку відбувається правонаступництво, яке є транслятивним, тобто таким, що переносить права та обов`язки на нового боржника.
Згідно з частиною статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог.
Таким чином, оскільки позов задоволено, суд вважає необхідним відшкодувати позивачу понесені витрати, стягнувши їх з відповідача.
Керуючись статтями 10, 12, 43, 49, 141, 259 ч.6, 263-265, 268, 273, 274 частиною 4, 280-283 ЦПК України, суд,-
УХВАЛИВ:
Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором від 04.11.2022 у розмірі 30 257 (тридцять тисяч двісті п`ятдесят сім) гривень 05 коп. та судовий збір у розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 40 коп.
Це заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Кропивницького апеляційного суду безпосередньо або через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Згідно з частиною п`ятою статті 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Повне судове рішення складене 16.09.2025 року.
Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України або в підсистемі "Електронний суд".
Представник позивача : Єрмолов Євген Миколайович, РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2
Відповідач : ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , АДРЕСА_3 .
Головуюча суддя -