справа № 2015/1812/2012
провадження № 2-о/619/137/25
УХВАЛА

іменем України

09 вересня 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого суддіБолибока Є.А.

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

заявник: ОСОБА_1 ,

заінтересована особа: Золочівська селищна рада,

заінтересована особа: ОСОБА_2 .

Суть питання, що вирішується ухвалою.

20 червня 2025 року ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Смаля В.В., звернулася до суду з заявою в порядку окремого провадження в якій просила звільнити ОСОБА_1 від обов`язків опікуна над ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Призначити опікуном над ОСОБА_3 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В обґрунтування заяви зазначила, що вона має доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_5 страждає на хронічне психічне захворювання, є розумово відсталою, внаслідок чого не може розуміти значення своїх дій та керувати ними. З 16 років останній було встановлено II групу інвалідності безстроково та поставлений діагноз помірна розумова відсталість. Також згідно висновку Акту №14 амбулаторної судово-психіатричної експертизи від 15 січня 2013 року ОСОБА_5 виявляє ознаки стійкого хронічного психічного розладу у формі помірної розумової відсталості, за своїм психічним станом не здатна розуміти значення своїх дій та керувати ними. Рішенням Золочівського районного суду Харківської області від 18 лютого 2013 року (справа № 2015/1812/2012 p.), яким встановлено вищенаведені обставини ОСОБА_4 визнано недієздатною, встановлено над нею опіку, та призначено її опікуном ОСОБА_1 (матір). Наразі ОСОБА_1 за віком і станом здоров`я не може належним чиномвиконувати обов`язки опікуна своєї доньки. Вважає, що її син ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_2 здатен виконувати обов`язки опікуна. В дійсний час останній разом зі своєю дружиною постійно проживає разом з заявницею. Надає сестрі допомогу та доглядає за нею, купляє ліки, забезпечує продуктами харчування, засобами гігієни та виконує іншу роботу по догляду за нею. Заявниця зазначає, що її син ОСОБА_2 на обліку у лікаря психіатра та нарколога не перебуває, до кримінальної відповідальності не притягувався, не знятої чи не погашеної судимості не має та в розшуку не перебуває. Він також має повну цивільну дієздатність та за станом здоров`я має можливість опікати сестру. За таких обставин вважає, що звільнення її від обов`язків опікуна над ОСОБА_3 , та призначення опікуном над останньою ОСОБА_2 повністю відповідатиме її інтересам.

05 вересня 2025 року до суду надійшло подання опікунської ради Золочівської селищної ради від 02.09.2025 про доцільність призначення опікуном ОСОБА_2 над сестрою ОСОБА_3 .

У судове засідання заявник ОСОБА_1 не з`явилася, надала до суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити за її відсутністю. Заяву підтримує у повному обсязі, просить її задовольнити та звільнити її від повноважень опікуна над недієздатною ОСОБА_3 , призначивши опікуном її сина ОСОБА_2 .

У судове засідання заінтересована особа ОСОБА_2 не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити за його відсутністю, просив призначити його опікуном над ОСОБА_3 .

У судове засідання представник заінтересованої особи Золочівської селищної ради не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлявся шляхом направлення судової повістки в електронному вигляді на електронну адресу Золочівської селищної ради, яку доставлено 29.07.2025, причин неявки суду не повідомив.

Частиною другою статті 300 ЦПК України передбачено, що суд розглядає питання про звільнення опікуна в судовому засіданні з повідомленням заінтересованих осіб. Неявка цих осіб не перешкоджає розгляду питання про звільнення опікуна.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення заяви з таких підстав.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається

ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюються зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 2 ст. 258 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Частиною другою статті 300 ЦПК України визначено, що суд за заявою особи, призначеної опікуном, у місячний строк звільняє її від повноважень опікуна і призначає за поданням органу опіки та піклування іншу особу, про що постановляє ухвалу.

Указаною нормою права врегульовано питання звільнення судом опікуна від повноважень та призначення недієздатній особі нового опікуна.

У постанові Верховного Суду від 14 лютого 2018 року по справі

№ 545/1691/16-ц (провадження № 61-4475св18) сформульовано висновок про те, що законодавством не передбачено обов`язку того, що визнання особи недієздатною і призначення опікуна в обов`язковому порядку має відбуватися в єдиному судовому процесі.

У справі № 753/1905/22 (провадження № 61-8758св23) Верховним Судом зроблено висновок про те, що призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має врахувати якнайкращі інтереси особи, над якою встановлюється опіка.

Частиною першою статті 41 ЦК України визначено, що над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка.

Відповідно до статті 55 ЦК України опіка встановлюється з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Стаття 58 ЦК України визначає, що опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними.

Відповідно до частини першої статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до ч. 4 ст. 63 ЦК України опікун призначається переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах із підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна.

Отже, законодавець не зобов`язує призначати безальтернативно опікуна з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, тобто закон не виключає можливість призначення опікуном і інших осіб, які будуть відповідати відповідним вимогам, так як при призначенні опікуна обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного.

Відповідно до частини першої статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням.

При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна (постанова Верховного Суду від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20).

Тлумачення зазначених норм права дає підстави для висновку, що недієздатні особи є особливою категорією людей (фізичних осіб), які внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу тимчасово або постійно не можуть самостійно на власний розсуд реалізовувати майнові та особисті немайнові права, виконувати обов`язки й нести юридичну відповідальність за свої діяння. Недієздатним особам мають надаватися правові можливості для задоволення індивідуальних потреб, реалізації та захисту їх прав і свобод.

Хоча за станом здоров`я недієздатні особи не спроможні особисто реалізовувати окремі конституційні права і свободи, вони не можуть бути повністю позбавлені цих прав і свобод, тому держава зобов`язана створити ефективні законодавчі механізми та гарантії для їх максимальної реалізації.

Виходячи з аналізу частини першої статті 60 ЦК України та частини першої статті 300 ЦПК України, обов`язковою умовою призначення судом конкретної фізичної особи опікуном над недієздатною фізичною особою є наявність подання органу опіки та піклування щодо доцільності призначення саме цієї особи опікуном.

Отже, призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка.

Рішенням Золочівського районного суду Харківської області від 18 лютого 2013 року по справі № 2015/1812/2012, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , визнана недієздатною, встановлено опіку над нею та призначено її опікуном ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Зі змісту рішення Золочівського районного суду Харківської області від 18 лютого 2013 року установлено, що випискою з історії хвороби КП «Золочівська центральна районна лікарня» від 26.11.2012р., довідкою МСЕК серії ХАР-К-82 та копією пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 підтверджується, що за своїм станом здоров`я ОСОБА_3 є інвалідом дитинства їй безстроково встановлена II група інвалідності, вона потребує стороннього догляду.

Згідно змісту подання опікунської ради Золочівської селищної ради від 02.09.2025 вбачається, що до опікунської ради надійшла заява від ОСОБА_2 з вимогою надати подання до Дергачівського районного суду Харківської області щодо доцільності призначення його опікуном над сестрою, недієздатною особою ОСОБА_3 , яка є особою з інвалідністю з дитинства внаслідок психічного розладу. Дане питання слухалось на засіданні опікунської ради Золочівської селищної ради 01.09.2025. Згідно ч. 3 ст. 237 ЦПК України, орган опіки та піклування Золочівської селищної ради вважає, що ОСОБА_2 може бути призначений опікуном над сестрою ОСОБА_3 , яка є особою з інвалідністю з дитинства внаслідок психічного розладу.

Судом з`ясовано, що заявник ОСОБА_1 за віком і станом здоров`я сама не в змозі виконувати обов`язки опікуна, у зв`язку з чим подала відповідну заяву до суду про звільнення її від обов`язків опікуна.

Бажання стати опікуном над недієздатною ОСОБА_1 виявив її брат ОСОБА_2 , про що останній написав заяву до опікунської ради Золочівської селищної ради про призначення його опікуном над недієздатною.

Питання доцільності призначення ОСОБА_2 опікуном над ОСОБА_3 розглядалося на засіданні опікунської ради Золочівської селищної радита вирішено, що ОСОБА_2 може бути призначений опікуном над ОСОБА_3 .

За таких обставин, суд вважає за можливе звільнити ОСОБА_1 від повноважень опікуна стосовно недієздатної ОСОБА_3 та призначити її опікуном ОСОБА_2 , який фактично здійснює догляд за нею, має повну цивільну дієздатність, подав письмову згоду на призначення його опікуном та з урахуванням його стану здоров`я, особистих стосунків з підопічною, має можливість виконувати обов`язки опікуна.

Відповідно до абз. 2 ч. 6 ст. 259 ЦПК України складання повного тексту ухвали, залежно від складності справи, може бути відкладено на строк не більш як п`ять днів з дня оголошення вступної та резолютивної частин ухвали.

Відповідно до п. 36 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо звільнення (призначення) опікуна.

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 258-261, 300, 351-354 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про звільнення від повноважень опікуна та призначення опікуна задовольнити повністю.

Звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , від обов`язків опікуна над ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Призначити опікуном над ОСОБА_3 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 15 вересня 2025 року.

Суддя Є. А. Болибок