Номер провадження 2/504/2968/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.09.2025с-ще Доброслав

Суддя Доброславського районного суду Одеської області Вінська Н.В. перевіривши матеріали цивільного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про визнання майна спільним майном подружжя та поділ майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про визнання майна спільним майном подружжя та поділ майна подружжя яким просить суд:

-Визнати земельну ділянку, кадастровий номер :02:001:0404, загальною площею 0,0999 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , спільною сумісною власністю подружжя.

-Визнати житловий будинок, збудований на земельній ділянці, кадастровий номер :02:001:0404, загальною площею 0,0999 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , об`єктом спільної сумісної власності подружжя, набутим у період шлюбу, незалежно від того, що будинок на момент звернення до суду не введений в експлуатацію.

-Поділити зазначену нерухомість у рівних частках між сторонами.

-Присудити позивачу грошову компенсацію вартості її частки у спільному майні після встановлення вартості майна.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі судом встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зокрема: 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Частина 4 ст. 177 ЦПК України зобов`язує позивача додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачкою в порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не зазначено ціну позову, та не сплачено судовий збір.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви позивачкою пред`явлено до відповідача позовну вимогу майнового характеру, розмір якої має визначатися дійсною вартість спірного майна.

Згідно з пунктом 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року з подальшими змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України № 15 від 25 травня 1998 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно з п. 2 ч. 1ст. 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно визначається вартістю майна.

Згідно ч. 2ст. 176 ЦПК України, абз. 1 ч. 2ст. 6 Закону України «Про судовий збір», якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

У відповідності до ч. 4 ст. 134 ЦПК України суд може попередньо визначити суму судових витрат (крім витрат на професійну правничу допомогу), пов`язаних з розглядом справи або певною процесуальною дією. Така попередньо визначена судом сума не обмежує суд при остаточному визначенні суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи.

Тобто, ціну позову (орієнтовну ціну позову) повинен самостійно визначити позивач та лише у разі, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору визначає суд.

.Згідно з п. 2 ч. 1ст. 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно визначається вартістю майна.

Для визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості Єдиною базою даних звітів про оцінку (https://evaluation.spfu.gov.ua) формується електронна довідка про його оціночну вартість (е-Довідка), яка є чинною впродовж 30 календарних днів з дня її формування Єдиною базою даних звітів про оцінку.

Отже, позивач не був позбавлений можливості сформувати електронну довідку про оціночну вартість нерухомого майна на вищевказаному сайті.

Якщо ж особа не погоджується з результатами автоматичного визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості, вона має право звернутися до суб`єкта оціночної діяльності (оцінювача) з метою визначення ринкової вартості такого об`єкта. Суб`єктом оціночної діяльності (оцінювачем) складається звіт про оцінку майна, який зареєструється в Єдиній базі. Зареєстрований звіт про оцінку майна чинний протягом 6 місяців з дати оцінки.

Тобто, ціну позову (орієнтовну ціну позову) повинен самостійно визначити позивач. Лише у разі, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору визначає суд.

Оцінюючи заявлене позивачем клопотання про відстрочення сплати судового збору, слід зазначити, що відповідно до ч.1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, відстрочити сплату судового збору суд може лише за наявності даних про такий майновий стан заявника, який би унеможливлював сплату ним судового збору, що узгоджується із позицією Верховного Суду від 02.08.2019 року у справі № 761/12145/17.

У наведеній нормі закону відсутня як підстава для відстрочення сплати судового збору, така підстава як необхідність проведення судової експертизи для отримання інформації про вартість майна. Ураховуючи вищевикладене, оцінивши повідомлені обставини та надані докази, суд вважає, що наведені позивачем у клопотанні обставини не є підставою для відстрочення сплати судового збору.

Звертаючись до суду із позовом, позивач вказує, що за час шлюбу у власність позивача була оформлена земельна ділянка, кадастровий номер :02:001:0404, загальною площею 0,0999 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Вказує що на вказаній земельній ділянці у період шлюбу було збудовано житловий будинок.

Разом з тим позивач не долучає до позову жодного доказу перебування у її власності зазначеної земельної ділянки не долучає жодного доказу побудови на належній їй земельній ділянці житлового будинку, при цьому не заявляє клопотань про витребування таких доказів.

Посилання позивача на неможливість отримання документів на землю та будинок не заслуговують на увагу, оскільки для належного, достатнього та допустимого підтвердження права власності боржника на нерухоме майно не був позбавлений можливості отримати Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

За змістом ч.1 ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до положень ч.ч.1, 2 ст.95 ЦПК України письмовими доказами є документи, які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, та які подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії.

З огляду на викладене, на виконання вимог ч.5 ст.177 ЦПК України позивачу необхідно додати до позовної заяви і її копії доказів на підтвердження викладених ним в позовній заяві обставин, зазначених в даній ухвалі на виконання вимог п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України та засвідчену копію зазначених вище Правил.

Відповідно ч.1 ст.177ЦПКУкраїни позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів,що додаються до неї,відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положеньст.43 цього Кодексу.

П.29 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 визначено, що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати докази надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. У випадку, коли інший учасник справи відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів. В іншому випадку засобами Електронного суду користувача інформують про відсутність в іншого учасника справи зареєстрованого Електронного кабінету.

Законодавцем надано сторонам та учасникам справи альтернативне право звернення до суду з позовними та іншими заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами в електронній формі (з обов`язковою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та підписанням вказаних документів власним електронним підписом) або в паперовій формі (з обов`язковим скріпленням вказаних документів власноручним підписом учасника справи (його представника). Аналогічний висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 10.02.2021 по справі № 9901/335/20, від 01.07.2021 по справі № 9901/76/21.

У разі направлення учасниками справи позовних та інших заяв, скарг та інших визначених законом процесуальних документів в електронній формі, такий учасник справи відповідно до ч. 1ст.177 ЦПК України, п. 29 р. 1 «Підсистема «Електронний суд»» гл. ІІІ «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зобов`язана надати або доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів листом з описом вкладення або доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів.

Позивач надав суду позов одному екземплярі з додатками, проте не долучив доказів направлення копії позову з додатками на адресу електронного кабінету, зареєстрованого в системі «Електронний суд», або, у разі його відсутності, доказів надсилання відповідачу листом з описом вкладення копій поданих до суду документів.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху і надає позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Приймаючи до уваги вищенаведене, суд приходить до висновку, що дану позовну заяву слід залишити без руху та надати представнику позивача строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст. ст.175,185 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про визнання майна спільним майном подружжя та поділ майна подружжя - залишити без руху.

У звадоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору -відмовити.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк заява буде визнана неподаною та повернута відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вінська Н. В.