Справа № 177/1347/25
Провадження № 2/177/926/25
Р І Ш Е Н Н Я

(заочне)

Іменем України

08 вересня 2025 року Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Суботіної С. А.

за участі: секретаря Ференц Я. З.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі, у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, цивільну справу за позовною заявою Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) до ОСОБА_1 про стягнення збитків, завданих кримінальним правопорушенням, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача Хрущ В.О. звернувся до суду засобами поштового зв`язку з указаним позовом, отриманим судом 27.05.2025, у якому просить стягнути з ОСОБА_1 на користь держави шкоду, заподіяну внаслідок вчинення кримінального правопорушення, у розмірі 59452,49 грн.

В обґрунтування позову зазначив, що вироком Казанківського районного суду Миколаївської області від 27.06.2024 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України. Судом встановлено, що внаслідок злочинних дій ОСОБА_1 , які виразились у незаконній порубці дерев в захисному лісовому насадженні, завдано шкоди інтересам держави в особі Казанківської селищної ради Баштанського району Миколаївської області в розмірі 59452,49 грн. Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) є єдиним органом державної влади у межах територіальної юрисдикції стосовно реалізації повноважень в галузі охорони, захисту та використання лісів України, а також відшкодування таких збитків. Оскільки завдана шкода ОСОБА_1 в добровільному порядку не відшкодована, інтереси держави не поновлено, позивач змушений звернутися до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 29.05.2025 позовну заяву прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Представником позивача подано клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся в установленому законом порядку, однак до суду повторно не з`явився, про причини неявки не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надав. Відзиву не подано.

Справу розглянуто в порядку спрощеного позовного провадження за правилами глави 10 розділу ІІІ ЦПК України.

Зі згоди представника позивача, який не заперечував проти заочного розгляду справи, суд на місці постановив ухвалити в справі заочне рішення, на підставі наявних доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

У зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку доказам у сукупності, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що вироком Казанківського районного суду миколаївської області від 27.06.2024 (справа № 478/770/24) затверджено угоду про визнання винуватості від 10.06.2024, укладену у кримінальному провадженні № 0000196 від 16.03.2024 між прокурором та підозрюваним. ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначено узгоджене покарання у вигляді штрафу. Вирок набрав законної сили 30.07.2024 (а.с.4-5).

Вказаним вироком встановлено, що внаслідок злочинних дій ОСОБА_1 , які виразились у незаконній порубці дерев в захисному лісовому насадженні, було припинено зростання 6 дерев породи «Дуб» та «Клен», чим завдано шкоду інтересам держави, громадським інтересам, навколишньому середовищу, в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення захисних лісових насаджень, а також заподіяно матеріальну шкоду державі в особі Казанківської селищної ради Баштанського району Миколаївської області в сумі 59452,49 грн, що більше ніж у тридцять разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян станом на 01.01.2024 та відповідно до примітки до ст. 246 КК України є істотною шкодою.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Таким чином, обставини, встановлені вироком Казанківського районного суду миколаївської області від 27.06.2024 у справі № 478/770/24 є встановленими та не підлягають доказуванню.

Як вбачається зі змісту вироку Казанківського районного суду Миколаївської області від 27.06.2024, цивільний позов у кримінальному провадженні потерпілим не заявлявся.

Згідно зі ч. 7 ст. 128 КПК України, особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

За змістом вказаних норм зобов`язання з відшкодування шкоди - це такі цивільно-правові зобов`язання, в яких потерпіла сторона (кредитор) має право вимагати від боржника (заподіювача шкоди) повного відшкодування протиправно завданої шкоди шляхом надання відповідного майна в натурі або відшкодування збитків.

Крім того, з огляду на положення ст. 509 та з урахуванням приписів ст. ст. 11, 22, 599, 1166 1168 ЦК України факт завдання особі шкоди, якщо ця особа (потерпілий) не перебуває в договірних правовідносинах з особою, яка завдала шкоди, та/або якщо завдання такого роду шкоди не пов`язане з виконанням цими особами обов`язків за договором, породжує виникнення позадоговірного, деліктного зобов`язання. Воно виникає з факту завдання шкоди й припиняється належним виконанням у момент відшкодування потерпілому шкоди в повному обсязі особою, яка завдала шкоду. Сторонами деліктного зобов`язання класично виступають потерпілий (кредитор) і особа, яка завдала шкоди (боржник).

Зазначене підтверджується правовою позицією Верховного Суду України № 6-954цс16 від 26.10.2016.

Розділом VІІІ Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» від 25.06.1991 № 1264-ХІІ (далі по тексту Закон № 1264-ХІІ), врегульовано питання державного контролю і нагляду у галузі охорони навколишнього природного середовища.

Завдання контролю у галузі охорони навколишнього природнього середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємцями, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Компетенцію центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища визначено статтею 20-2 Закону № 1264-ХІІ.

До компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема про охорону, утримання і використання зелених насаджень; про використання, охорону і відтворення рослинного світу.

Відповідно до положення про Державну екологічну інспекцію України, затверджену постановою КМУ від 19.04.2017 № 275, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Положенням про Державну екологічну інспекцію Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), затвердженим наказом Державної екологічної інспекції України 20.02.2023 № 33, Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується (п. 1 Положення).

Однією із функції інспекції є пред`явлення претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належить до її компетенції, та розрахунку їх розміру, звернення до суду з відповідним позовом (п. 10 Положення).

Таким чином, позовні вимоги щодо стягнення з ОСОБА_1 на користь Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення у розмірі 59452,49 грн, є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Оскільки позивач на підставі п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору за подання заяви у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення, виходячи з результату вирішення спору, відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, з ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1211,20 грн, за ставками 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Керуючись ст. 4, 5, 13, 19, 76-81, 89, 95, 128, 133, 141, 247, 258-259, 263-265, 280-284, 287, 354, 355ЦПК суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) до ОСОБА_1 про стягнення збитків, завданих кримінальним правопорушенням, задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) (код ЄДРПОУ 4387978, юридична адреса: Лінія 12, 6 ст. Люстдорфської дороги, буд. 22, м. Одеса, Одеська область) шкоду, завдану кримінальним правопорушенням у розмірі 59452 (п`ятдесят дев`ять тисяч чотириста п`ятдесят дві) гривні 49 копійок.

Стягнути зі ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь держави судовий збір у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст рішення складено та підписано 09.09.2025

Суддя: