справа № 619/5274/25
провадження № 2/619/2298/25
УХВАЛА

іменем України

08 вересня 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого суддіБолибока Є.А.

Найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові за його наявності для фізичних осіб) сторін, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання (для фізичних осіб):

Дергачівська окружна прокуратура, місце знаходження: Харківська область, Харківський район, м. Дергачі, вул. Європейська, буд. 63, ідентифікаційний код ; в інтересах держави в особі:

позивач: Харківської обласної державної (військової) адміністрації, місце знаходження: м. Харків, вул. Сумська, буд. 64, ідентифікаційний код 23912956;

позивач: Державного агентства лісових ресурсів України, місце знаходження: м. Київ, вул. Ш. Руставелі, буд. 9-а, ідентифікаційний код 37507901;

відповідач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Суть питання, що вирішується ухвалою.

05 вересня 2025 року Дергачівська окружна прокуратура Харківської області,в інтересах держави в особі Харківської обласної державної (військової) адміністрації, Державного агентства лісових ресурсів України, через систему «Електронний суд», звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 у якому просила: витребувати на користь власника Харківської обласної військової (державної) адміністрації з незаконного володіння ОСОБА_1 земельну ділянку площею 0,3187 га з кадастровим номером :01:000:0363; витребувати на користь власника Харківської обласної військової (державної) адміністрації з незаконного володіння ОСОБА_1 земельну ділянку площею 0,1491 га з кадастровим номером :01:000:0364. Встановити порядок виконання рішення суду, відповідно до якого, після набрання рішенням про задоволення позову законної сили, воно є підставою для: скасування державної реєстрації права приватної власності ОСОБА_1 на земельні ділянки площею 0,3187 га та 0,1491 га з кадастровими номерами :01:000:0363 та :01:000:0364; державної реєстрації права державної власності на земельні ділянки площею 0,3187 га та 0,1491 га з кадастровими номерами :01:000:0363 та :01:000:0364 за Харківською обласною військовою (державною) адміністрацією; державної реєстрації права постійного користування на земельні ділянки площею 0,3187 га та 0,1491 га з кадастровими номерами :01:000:0363 та :01:000:0364 за Державним спеціалізованим господарським підприємством «Ліси України».

Разом з позовною заявою Дергачівська окружна прокуратура подала до суду заяву, в якій просить вжити заходів щодо забезпечення цього позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку з кадастровим номером: :01:000:0363 площею 0,3187 га, що знаходиться на території Харківського району Харківської області, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 , в формі заборони реєстрації прав власності, скасування реєстрації прав власності та інших речових прав, а також будь-яких дій (в тому числі правочинів) щодо відчуження, передачі у володіння, користування, внесення до статутних капіталів юридичних осіб, передачі у заставу або в іпотеку, будь-якого іншого обтяження, зміни площі та інших характеристик, частки, власника, поділу, об`єднання, та інших реєстраційних дій щодо об`єкту нерухомого майна. Вжити заходів щодо забезпечення цього позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку з кадастровим номером: :01:000:0364 площею 0,1491 га, що знаходиться на території Харківського району Харківської області, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 , в формі заборони реєстрації прав власності, скасування реєстрації прав власності та інших речових прав, а також будь-яких дій (в тому числі правочинів) щодо відчуження, передачі у володіння, користування, внесення до статутних капіталів юридичних осіб, передачі у заставу або в іпотеку, будь-якого іншого обтяження, зміни площі та інших характеристик, частки, власника, поділу, об`єднання, та інших реєстраційних дій щодо об`єкту нерухомого майна. Вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_1 , та будь-яким іншим особам, в тому числі які діють на його користь чи виконують по відношенню до нього інші зобов`язання, проводити будь-які роботи на земельній ділянці з кадастровим номером: :01:000:0363, площею 0,3187 га, що знаходиться на території Харківського району Харківської області пов`язані із пошкодженням ґрунтового покриву вказаної земельної ділянки або роботи, що можуть призвести до знищення або пошкодження наявних на ній лісових насаджень. Вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_1 та будь-яким іншим особам, в тому числі які діють на його користь чи виконують по відновленню до нього інші зобов`язання, проводити будь-які роботи на земельній ділянці з кадастровим номером: :01:000:0364, площею 10,1491 га, що знаходиться на території Харківського району Харківської області пов`язані із пошкодженням ґрунтового покриву вказаної земельної ділянки або роботи, що можуть призвести до знищення або пошкодження наявних на ній лісових насаджень.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд.

Суд дійшов висновку про задоволення заяви забезпечення позову з таких підстав.

Разом з позовною заявою Дергачівська окружна прокуратура подала до суду заяву, в якій просить вжити заходів щодо забезпечення цього позову.

Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року).

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду (частина друга статті 149 ЦПК України).

Заява про забезпечення позову подається: 1) до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо; 2) одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; 3) після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа (частина перша статті 152 ЦПК України).

Заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті (частина перша статті 153 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом також у разі: 1) неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини третьої статті 152 цього Кодексу; 2) повернення позовної заяви; 3) відмови у відкритті провадження у справі (частина тринадцята статті 158 ЦПК України)

Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Системне тлумачення частини першої статті 153, частини тринадцятої статті 158, частини першої статті 187 ЦПК України дає можливість дійти висновку, що: законодавець передбачив відповідний процесуальний порядок розгляду заяви про забезпечення позову та вирішення питання про відкриття провадження у справі; для розгляду заяви про забезпечення позову та вирішення питання про відкриття провадження у справі встановлені різні процесуальні строки: два та п`ять днів відповідно; першочерговим при надходженні на розгляд суду заяви про забезпечення позову є надання оцінки щодо порядку звернення з нею до суду, за умови дотримання якого здійснюється її розгляд по суті; у випадку одночасного подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову, розгляд заяви про забезпечення позову не залежить від вирішення питання про відкриття провадження у справі. Законодавець не покладає обов`язку на суд відкрити провадження у справі, а тільки потім вирішувати питання про забезпечення позову; у разі повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у справі передбачений процесуальний механізм скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 червня 2021 року у справі № 308/8567/20 (провадження № 61-3480сво21) зроблено висновок про те, що законодавець передбачив відповідний процесуальний порядок розгляду заяви про забезпечення позову та вирішення питання про відкриття провадження у справі. Для розгляду заяви про забезпечення позову та вирішення питання про відкриття провадження у справі встановлені різні процесуальні строки: два та п`ять днів відповідно. Першочерговим при надходженні на розгляд суду заяви про забезпечення позову є надання оцінки щодо порядку звернення з нею до суду, за умови дотримання якого здійснюється її розгляд по суті. У випадку одночасного подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову, розгляд заяви про забезпечення позову не залежить від вирішення питання про відкриття провадження у справі. Законодавець не покладає обов`язку на суд відкрити провадження у справі, а тільки потім вирішувати питання про забезпечення позову. У разі повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у справі передбачений процесуальний механізм скасування заходів забезпечення позову.

Отже, заява про забезпечення позову розглядається судом протягом двох днів та її розгляд не залежить від вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Право на ефективний судовий захист закріплено у статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Першому протоколі та протоколах № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції, яку ратифіковано Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першому протоколі та протоколах № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» (далі - Конвенція).

Відповідно до частини першої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Положеннями статті 150 ЦПК України встановлені види забезпечення позову. Одним із видів такого забезпечення є заборона вчиняти певні дії.

Відповідно до частин шостої-восьмої статті 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам (пункт 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову»).

Судом встановлено, що Дергачівська окружна прокуратура звернулася до суду із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельні ділянки з кадастровими номерами :01:000:0363; :01:000:0364, а також заборони ОСОБА_1 та будь-яким іншим особам, в тому числі які діють на його користь чи виконують по відношенню до нього інші зобов`язання, проводити будь-які роботи на цих земельних ділянках.

При цьому предметом судового спору (позову, що забезпечується) є витребування у ОСОБА_1 на користь Харківської обласної військової (державної) адміністрації земельних ділянок з кадастровими номерами :01:000:0363; :01:000:0364.

Суд вважає, що заява про забезпечення позову є обґрунтованою, оскільки між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, але не співмірною із заявленими вимогами.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист якого просив заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Зі змісту заяви вбачається, що Розпорядженням Дергачівської районної державної адміністрації від 27.02.2004 №352 затверджено проект організації території земельних часток (паїв) колективного сільськогосподарського підприємства «Богодухівське», загальною площею 1030,2494 га, в тому числі: на території Протопопівської сільської ради - 890,9787 га, з них ріллі - 652,6099 га, пасовищ - 211,1841 га, сіножаті - 27,1847 га; на території Вільшанської сільської ради - 139, 2707 га, з них: ріллі - 118,4645 га, пасовищ - 20,8062 га та передано власникам сертифікатів на право на земельну частку (пай) по колективному сільськогосподарському підприємству (згідно списку, що додається) земельні ділянки в приватну власність (в розмірах, згідно додатку) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 873, 0093, з них: ріллі - 656,0158 га, пасовищ - 194,1200 га, сіножаті - 22,8735 га, відповідно до проекту організації території земельних часток (паїв) колективного сільськогосподарського підприємства «Богодухівське».

Відповідно до списку громадян-власників сертифікатів на право на земельну частку (пай), ОСОБА_1 виділено на підставі зазначеного розпорядження земельну ділянку площею 2,7362 га, з них рілл -2,1884 га; пасовищ 0,3187 га та 0,1491 га; сіножаті - 0,0800 га.

На підставі вказаного розпорядження ОСОБА_1 отримано Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ХР №023085, який зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 27.

Вказаним державним актом посвідчено право власності ОСОБА_1 на земельні ділянки з кадастровими номерами: :01:000:0363 та :01:000:0364, площею 0,3187 га та 0.1491 га.

Таким чином, станом на теперішній час земельні ділянки з кадастровими номерами: :01:000:0363 та :01:000:0364, площею 3187 га та 0.1491 га, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, перебуває у власності ОСОБА_1 , що підтверджується Поземельними книгами на земельні ділянки з кадастровими номерами: :01:000:0363 та :01:000:0364. Інформація в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутня.

Разом з тим, окружною прокуратурою встановлено, що вищезазначені земельні ділянки з кадастровими номерами :01:000:0363 та :01:000:0364 сформовані та вибули у приватну власність на підставі рішення Дергачівської районної державної адміністрації від 27.02.2004 №352 всупереч вимогам земельного і лісового законодавства, оскільки в силу положень ст. ст. 20, 57, 84 Земельного кодексу України та ст. 5 Лісового кодексу України спірна земельна ділянка належить до земель державної власності лісогосподарського призначення та повинна використовуватись для ведення лісового господарства в порядку, визначеному Лісовим кодексом України.

Факт державної реєстрації права приватної власності на спірні земельні ділянки із визначенням цільового призначення-для особистого селянського господарства формально наділяє відповідача передбаченими законодавством правомочностями щодо цих ділянок. Оскільки зареєстрована на праві приватної власності спірні земельні ділянки належать до земель лісогосподарського призначення, права їх законного власника держави в особі ХОВА, вважатимуться ефективно захищеними лише у разі, якщо ці земельні ділянки буде витребувано на користь ХОВА.

Оскільки предметом позову у даній справі є витребування земельних ділянок на користь держави, то існує досить висока ймовірність того, що відповідач-1 може в будь-який момент здійснити їх відчуження на користь інших осіб, що може значно ускладнити або унеможливити виконання рішення суду. У цьому випадку, забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірні земельні ділянки є ефективним захистом прав сторони позивача у справі та забезпечить виконання завдань цивільного судочинства.

Так, згідно плану меж земельної ділянки, зазначеному в Державному акті на право власності на земельну ділянку серії ХР №023085, земельні ділянки з кадастровими номерами :01:000:0363 та :01:000:0363 межують із земельними ділянками які належать, у тому числі, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Щодо земельних ділянок з к.н. :01:000:0365 (перебуває у власності ОСОБА_4 ) та 632281000:01:000:0361 (перебуває у власності ОСОБА_5 - спадкоємця ОСОБА_3 ) Дергачівський районний суд Харківської області розглядає справи №№619/1144/25 та 619/1142/25 за позовами окружної прокуратури в інтересах держави в особі Харківської обласної військової (державної) адміністрації та Державного агентства лісових ресурсів.

Відомо, що співвідповідачем у зазначених справах є ТОВ «Нива СП» () через те, що володільці вказаних земельних ділянок уклали з товариством відповідні договори оренди.

Згідно з інформацію з ЄДР основний вид діяльності ТОВ «Нива СП» є «01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур». До інших видів діяльності товариства віднесено «Розведення іншої великої рогатої худоби та буйволів, Розведення овець і кіз».

У випадку незабезпечення позову існує ризик подальшого укладення між ОСОБА_1 та ТОВ «Нива СП» договорів оренди земельних ділянок, що, враховуючи види діяльності ТОВ «Нива СП», може нашкодити землям лісогосподарського призначення та їх унікальній природній цінності.

Враховуючи викладене, ефективним та необхідним заходом забезпечення позову в даному випадку буде накладення арешту на земельні ділянки з кадастровими номерами :01:000:0363 та :01:000:0364, площею 0,3187 га та 0,1491 га відповідно, що знаходяться на території Харківського району Харківської області.

Водночас, вказаний позов прокурора спрямований на витребування земельних ділянок лісогосподарського призначення із збереженням їх унікальної природньої цінності.

Ведення сільськогосподарської діяльності на особливо цінних землях лісогосподарського призначення, безперечно створює загрозу для збереження лісового фонду України.

Враховуючи викладене, ефективним та необхідним заходом забезпечення позову в даному випадку буде заборона ОСОБА_1 , іншим особам, у тому числі які діють на його користь чи виконують по відношенню до нього інші зобов`язання, проводити сільскогосподарські або будь-які інші роботи на земельних ділянках з кадастровими номерами :01:000:0363 та :01:000:0364 площею 0,3187 га та 0,1491 га відповідно, що знаходиться на території Харківського району Харківської області пов`язані із пошкодженням ґрунтового покриву вказаних земельних ділянок або роботи, що можуть призвести до знищення або пошкодження наявних на них лісових насаджень.

Виходячи з принципів співмірності, розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника, суд дійшов висновку про забезпечення позову.

Згідно із частиною першою статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення по суті це гарантія відшкодування можливих для відповідача збитків. Цей інститут цивільного процесу має на меті забезпечити певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів.

Ураховуючи наведене правило процесуального закону, суд має право, однак, він не зобов`язаний вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача.

Випадки обов`язкового застосування зустрічного забезпечення встановлені частиною третьою статті 154 ЦПК України, відповідно до якої суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Перелік випадків у яких, суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення визначений ч. 3 ст. 154 ЦПК України та є вичерпним.

Передбачені частиною третьою статті 154 ЦПК України підстави, за наявності яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення, у справі відсутні.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом (ч. 4 ст. 154 ЦПК України).

З аналізу наведеної норми вбачається, що єдиним критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. При цьому можливість таких збитків має бути ретельно досліджена судом, визначено їх потенційний розмір, оцінено співмірність застосованих заходів забезпечення позову розміру таких можливих збитків та розміру зустрічного забезпечення.

Судом установлено, що в даному випадку відсутні підстави для застосування зустрічного забезпечення, оскільки матеріали справи не містять доводів та аргументів, яким чином накладення арешту на земельну ділянку може завдати збитків відповідачу.

Враховуючи те, що спосіб забезпечення позову, який застосований судом, не спричинить невідновлюваної шкоди відповідачу, а також відсутність обставин визначених ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для зустрічного забезпечення.

Відповідно до частин 1, 2 статті 157 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження. Примірник ухвали про забезпечення позову залежно від виду вжитих заходів одночасно з направленням заявнику направляється судом для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

Згідно з ч. 6 ст. 153 ЦПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо забезпечення позову.

Згідно з ч. 2 ст. 258 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відповідно до ч. 6 ст. 259 ЦПК України складання повного тексту ухвали, залежно від складності справи, може бути відкладено на строк не більш як п`ять днів з дня оголошення вступної та резолютивної частин ухвали.

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 149-153, 157, 258-261, 353 ч.1 п.3, 354, ЦПК України, суд

постановив:

Заяву Дергачівської окружної прокуратури про забезпечення позову задовольнити.

В порядку забезпечення позову:

- накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером: :01:000:0363 площею 0,3187 га, що знаходиться на території Харківського району Харківської області, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), в формі заборони реєстрації прав власності, скасування реєстрації прав власності та інших речових прав, а також будь-яких дій (в тому числі правочинів) щодо відчуження, передачі у володіння, користування, внесення до статутних капіталів юридичних осіб, передачі у заставу або в іпотеку, будь-якого іншого обтяження, зміни площі та інших характеристик, частки, власника, поділу, об`єднання, та інших реєстраційних дій щодо об`єкту нерухомого майна;

- накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером: :01:000:0364 площею 0,1491 га, що знаходиться на території Харківського району Харківської області, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), в формі заборони реєстрації прав власності, скасування реєстрації прав власності та інших речових прав, а також будь-яких дій (в тому числі правочинів) щодо відчуження, передачі у володіння, користування, внесення до статутних капіталів юридичних осіб, передачі у заставу або в іпотеку, будь-якого іншого обтяження, зміни площі та інших характеристик, частки, власника, поділу, об`єднання, та інших реєстраційних дій щодо об`єкту нерухомого майна;

- заборони ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) та будь-яким іншим особам, в тому числі які діють на його користь чи виконують по відношенню до нього інші зобов`язання, проводити будь-які роботи на земельній ділянці з кадастровим номером: :01:000:0363, площею 0,3187 га, що знаходиться на території Харківського району Харківської області пов`язані із пошкодженням ґрунтового покриву вказаної земельної ділянки або роботи, що можуть призвести до знищення або пошкодження наявних на ній лісових насаджень;

- заборонити ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) та будь-яким іншим особам, в тому числі які діють на його користь чи виконують по відновленню до нього інші зобов`язання, проводити будь-які роботи на земельній ділянці з кадастровим номером: :01:000:0364, площею 10,1491 га, що знаходиться на території Харківського району Харківської ошіасті пов`язані із пошкодженням ґрунтового покриву вказаної земельної діляьжи або роботи, що можуть призвести до знищення або пошкодження наявних на ній лісових насаджень.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Примірник ухвали про забезпечення позову направити до відома учасникам справи та до Дергачівського ВДВС у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції для негайного виконання та для вжиття відповідних заходів.

Роз`яснити, що особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Ухвалу про забезпечення позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 09 вересня 2025 року.

Суддя Є. А. Болибок