ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7534/23
провадження № 2/753/2052/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2025 року Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Сирбул О. Ф.

за участю секретаря Безатосної А. А.

прокурора Шаройкіної М. О.

представника позивача Плаксивого О. В.

представника відповідача Товариства з обмеженою

відповідальністю «Срібний берег» Заянчуковського С. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Керівника Дарницької окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Срібний берег», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду,

у с т а н о в и в :

У травні 2023 року Керівник Дарницької окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради (далі по тексту-позивач) звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Срібний берег»,(далі то тексту-відповідач 1, ТОВ «Срібний берег»), ОСОБА_2 (далі то тексту-відповідач 2, ОСОБА_2 ), ОСОБА_3 (далі то тексту-відповідач 3, ОСОБА_3 )про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду.

Вимоги позову мотивовані тим, що державним реєстратором Департаменту реєстрації Міністерства юстиції України Дахно А. М. прийнято рішення від 07.08.2013 № 4800399 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) та внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомості про реєстрацію права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю «Арак-Сервіс» на будівлю, заклад громадського харчування (літери А, Б, В) загальною площею 460 кв.м по АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00).

Підставою для прийняття рішення та проведення державної реєстрації права власності на вказаний об`єкт нерухомості стало рішення Господарського суду міста Києва від 14.06.2013 у справі № 910/9561/13.

Водночас, постановою Київського апеляційного господарського суду від 05.11.2013, за апеляційною скаргою прокуратури міста Києва, вказане рішення суду скасоване та ухвалено нове рішення, яким відмовлено товариству у задоволенні позову про визнання права власності на нерухоме майно. Судом апеляційної інстанції установлено, що ТОВ «Арак-Сервіс» не є власником нерухомого майна - будівлі закладу громадського харчування (літери А, Б, В) загальною площею 460 кв.м по АДРЕСА_1 та не є власником чи користувачем земельної ділянки за вказаною адресою.

У подальшому, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Микитченком О. В. 12.09.2013 прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 5808699 та № 5813509 та на підставі договорів купівлі-продажу № 1170 та № 1173 від 12.09.2013 зареєстровано на праві власності за ОСОБА_3 2/3 частини, а за ОСОБА_2 1/3 частини вказаного нежитлового приміщення. ТОВ «Арак-Сервіс» не набуло права власності на будівлю закладу громадського харчування (літери А, Б, В) загальною площею 460 кв.м по АДРЕСА_1 , отже не могло розпоряджатися вказаним майном, а тому ОСОБА_3 та ОСОБА_2 не могли придбати у власність на законних підставах вказаний об`єкт нерухомості, у тому числі шляхом укладення договорів купівлі - продажу від 12.09.2013 № 1170 та № 1173.

Крім того, рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 15.05.2017 у справі № 753/9171/15-ц, залишеним без змін постановою Апеляційного суду міста Києва від 07.02.2018 та постановою Верховного Суду від 25.11.2019, задоволено позов заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та зобов`язано відповідачів усунути перешкоди у здійсненні Київською міською радою права користування та розпорядження земельною ділянкою по АДРЕСА_1 шляхом знесення самовільно розміщеної на вказаній земельній ділянці будівлі закладу громадського харчування (загальною площею 460 кв.м, літ. А, Б, В).

Отже, факт використання земельної ділянки по АДРЕСА_1 без правовстановлюючих документів, а також відсутність правових підстав для набуття та реєстрації права власності за ТОВ «Арак-Сервіс», ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на будівлю закладу громадського харчування літ. А, Б, В, загальною площею 460 кв.м, що розташовані на ній та які є об`єктом самочинного будівництва, встановлені судами у справах № 910/9561/13 та № 753/9171/15-ц.

В подальшому, ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , будучи обізнаними про вищезгадані судові справи, оскільки приймали участь у судових засіданнях та оскаржували рішення суду, достеменно знаючи, що не набули права власності на нерухоме майно по АДРЕСА_1 , продовжили вчиняти дії щодо вказаного об`єкту нерухомості та подали приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Коліжук О. О. заяву про зміну площі будівлі та декларацію про готовність об`єкта до експлуатації КВ 99 від 20.04.2014 (наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції скасована у 2014 році).

За результатами розгляду вказаних документів, 03.08.2020 приватним нотаріусом прийнято рішення № 53429369 та внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомості про збільшення площі об`єкту (реєстраційний номер 00).

Водночас, вказане рішення державного реєстратора прийняте з порушенням вимог Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

У подальшому, ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , внесли, зареєстроване за останніми нерухоме майно по АДРЕСА_1 , до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «Срібний берег».

Разом з тим, оскільки ні ОСОБА_3 , ні ОСОБА_2 не набували права власності на спірне майно, отже не мали права у подальшому його відчужувати шляхом підписання актів приймання- передачі майна, що вноситься до статутного капіталу ТОВ «Срібний берег» від 07.09.2020 № № 457, 458 та № № 461, 462.

Отже, враховуючи неправомірність первинної реєстрації права власності на нерухоме майно по АДРЕСА_1 , недійсність цивільно-правових угод, а також неправомірність подальших реєстрацій щодо самочинного майна, для забезпечення територіальній громаді міста Києва реальної та безперешкодної можливості реалізувати усі правомочності власника щодо комунальної земельної ділянки водного фонду, прокурор звернувся до суду з позовом про усунення перешкод у розпорядженні земельною ділянкою водного фонду шляхом скасування рішень державних реєстраторів: № 4800399 від 07.08.2013 про державну реєстрацію права власності за ТОВ «Арак-Сервіс», № 5808699 від 12.09.2013 про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_3 , № 5813509 від 12.09.2013 про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 , № 53429369 від 03.08.2020 про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та № 53985428 від 10.09.2020 про державну реєстрацію права власності за ТОВ «Срібний берег» на вищезазначений об`єкт нерухомого майна з одночасним припиненням прав відповідачів, а також зобов`язання ТОВ «Срібний берег» повернути земельну ділянку водного фонду комунальної власності загальною площею 0, 3825 га, яка розташована в межах земельної ділянки з обліковим кодом 90:07:0074 по АДРЕСА_1 її законному власнику - Київській міській раді шляхом звільнення від самочинно збудованих будівель та споруд.

На підставі вищевикладеного, представник позивача просить усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1 шляхом скасування рішення державного реєстратора Департаменту державної реєстрації Міністерства юстиції України Дахно А. М. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) № 4800399 від 07.08.2013 та здійсненої на його підставі в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстрації права власності ТОВ «Арак-Сервіс» на нерухоме майно з реєстраційним номером об`єкту нерухомості 00 з одночасним припиненням права власності ТОВ «Арак-Сервіс» на нього.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1 , шляхом визнання недійсним договору купівлі-продажу 2/3 частини будівлі закладу громадського харчування від 12.09.2013, укладеного між ТОВ «Арак-Сервіс» та ОСОБА_3 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Микитченком О. В. та зареєстрованого в реєстрі за № 1170.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1 , шляхом скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Микитченка О. В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 5808699 від 12.09.2013 та здійсненої на його підставі в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстрації права власності ОСОБА_3 на 2/3 частини нерухомого майна з реєстраційним номером об`єкту нерухомості 00 з одночасним припиненням права власності ОСОБА_3 на нього.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1 , шляхом визнання недійсним договору купівлі-продажу 1/3 частини будівлі закладу громадського харчування від 12.09.2013, укладеного між ТОВ «Арак-Сервіс» та ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Микитченком О. В. та зареєстрованого в реєстрі за № 1173.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1 , шляхом скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Микитченка О. В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 5813509 від 12.09.2013 та здійсненої на його підставі в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстрації права власності ОСОБА_2 на 1/3 частини нерухомого майна з реєстраційним номером об`єкту нерухомості 00 з одночасним припиненням права власності ОСОБА_2 на нього.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1 , шляхом скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коліжук О. О. про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 53429369 від 03.08.2020 та внесені на його підставі зміни до розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відкритого на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 00, а саме - збільшення площі об`єкту нерухомого майна з 460 кв.м на 514,3 кв.м.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1 , шляхом визнання недійсним правочину, оформленим актом приймання-передачі майна, що вноситься до статутного капіталу ТОВ «Срібний берег» від 07.09.2020, укладеного між ТОВ «Срібний берег» та ОСОБА_3 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коліжук О. О. та зареєстрованого в реєстрі за № № 457, 458.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1 , шляхом визнання недійсним правочину, оформленим актом приймання-передачі майна, що вноситься до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «Срібний берег» від 07.09.2020, укладеного між ТОВ «Срібний берег» та ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коліжук О. О. та зареєстрованого в реєстрі за № № 461, 462.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1 , шляхом скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коліжук О. О. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 53985428 від 10.09.2020 та здійсненої на його підставі в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстрації права власності ТОВ «Срібний берег» на нерухоме майно з реєстраційним номером об`єкту нерухомості 00 з одночасним припиненням права власності ТОВ «Срібний берег» на нього.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1, площею 0,3933 га (кадастровий номер :90:007:0068), шляхом зобов`язання ТОВ «Срібний берег» повернути її територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради з приведенням її у придатний до використання стан шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва, що розташовані на ній.

Ухвалою суду від 11.05.2023 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

31.05.2023 від представника позивача до суду надійшла заява про забезпечення позову, в якій просив суд накласти арешт на об`єкт нерухомості - будівлю закладу громадського харчування (літери А, Б, В) загальною площею 514, 3 кв.м по АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомості 00).

Ухвалою суду від 01.06.2023 заяву про забезпечення позову задоволено.

08.06.2023 від представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» надійшло клопотання про продовження процесуального строку для подачі відзиву на позовну заяву та відкладення підготовчого засідання.

28.06.2023 від представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» надішов відзив на позовну заяву, у якому зазначає, що Київська міська рада (Київська міська державна адміністрація) активно здійснює захист своїх прав самостійно і не потребує представництва прокуратури, аналіз судової практики в Єдиному державному реєстрі судових рішень відчить, що Київська міська рада (Київська міська державна адміністрація) не тільки має відповідні можливості для здійснення активного захисту своїх прав, а і реалізує їх на практиці шляхом подання позовних заяв без участі прокуратури. Таким чином Київська міська рада (Київська міська державна адміністрація) активно звертається до суду у випадках, коли вважає що її права та інтереси щодо використання об`єктів нерухомої власності порушені діями суб`єктів господарювання, державними реєстраторами та приватними нотаріусами. Відповідач 1 є законним власником об`єктів нерухомості, розташованих за адресою АДРЕСА_1 і зареєстрованих у встановленому законом порядку, виходячи з наступного. ТОВ «Арак-Сервіс» та відповідач 2 ( ОСОБА_2 ) уклали та нотаріально посвідчили договір купівлі-продажу 1/3 частини будівлі закладу громадського харчування, розташованого за адресою АДРЕСА_1 . Зазначений договір є чинним. ТОВ «Арак-Сервіс» та відповідач 3 ( ОСОБА_3 ) уклали та нотаріально посвідчили договір купівлі-продажу 2/3 частини будівлі закладу громадського харчування, розташованого за адресою АДРЕСА_1. Зазначений договір є чинним. На підставі цих договорів у порядку, передбаченому законодавством, були прийняті відповідні рішення та проведені реєстрації права власності у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за відповідачами 2 та 3. У подальшому відповідач 2 та відповідач 3 внесли до статутного капіталу відповідача 1 (ТОВ «Срібний берег») зазначене майно, на підставі чого також було прийнято рішення та проведено реєстрацію права власності у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за відповідачем 1. Крім того, як вбачається з тексту рішення Господарського суду міста Києва від 14.06.2013 у справі № 910/9561/13, на яке посилається представник позивача у позові, первинний власник споруд розмістив їх з дозволу іншого представника позивача - (комунального підприємства по охороні, утриманню та експлуатації земель «Плесо». Згідно з інформації, оприлюдненій на офіційному веб-сайті Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо»: «Державне комунальне підприємство «Плесо» створено рішенням виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів від 03.07.1995 № 204 «Про заходи щодо крони, утримання та експлуатації внутрішніх водойм м. Києва», правонаступником якого на сьогодні є Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо». У своїй діяльності КП «Плесо» підпорядковується Управлінню екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)». При цьому КП «Плесо» також не вважало свої права і інтереси порушеними, не вчиняло жодних дій по захисту своїх прав у зв`язку з укладенням відповідачами зазначених договорів і вчинення на їх підставі відповідних реєстраційних дій. У зв`язку з чим відповідачі мали всі підстави вважати, що вони є добросовісними набувачами прав на нерухоме майно і законними власниками будівлі закладу громадського харчування. Вважає позовні вимоги в цій справі необгрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню. Просив залишити позовну заяву без розгляду.

03.07.2023 від представника позивача надійшла відповідь на відзив, у якому зазначає, що Дарницькою окружною прокуратурою міста Києва в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» на адресу Київської міської ради скеровано лист № 46-771вих-23 від 09.02.2023, яким повідомлено позивача про встановлений факт незаконного використання земельної ділянки водного фонду, а також реєстрацію права власності на об`єкт нерухомості за ТОВ «Срібний берег» та витребувано інформацію про вжиті заходи цивільно-правового характеру за вказаним фактом. Одночасно даним листом позивача поінформовано про те, що у разі невжиття заходів реагування Київською міською радою на вказані порушення, Дарницькою окружною прокуратурою міста Києва буде вирішено питання щодо наявності підстав для вжиття заходів, передбачених ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» За дорученням Київської міської ради, Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), що є структурним підрозділом Київської міської ради, надано відповідь № 057031 від 17.02.2023, згідно якої встановлено, що заходи цивільно-правового характеру спрямовані усунення перешкод у користуванні спірною земельною ділянкою не вживалися. Доводи товариства про те, що враховуючи даний лист прокуратура могла представляти інтереси Департаменту, а не Київської міської ради не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства та є безпідставними. Таким чином, позивачем у даному спорі є саме Київська міська рада. Крім того, окружною прокуратурою листом № 46-771вих-23 від 09.02.2023 повідомлено саме Київську міську раду про встановлені обставини, а відповідь надано Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) листом № 057031 від 17.02.2023 від за дорученням Київради. Згідно даного листа «з метою захисту інтересів територіальної громади міста Києва та недопущення подвійного звернення з позовною заявою» висловлено прохання вжити такі заходи саме прокурором. Отже, у даному випадку прокурор обґрунтовано звернувся до суду із даним позовом, обґрунтував порушення інтересів держави та необхідність їх захисту, зазначив орган, уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах та довів, що уповноважений орган не здійснює захист інтересів держави, у зв`язку з чим саме прокурором вжито заходів реагування в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Враховуючи викладене, відсутні підстави для залишення позовної заяви без розгляду, оскільки окружною прокуратурою дотримані вимоги ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та ст. 56 ЦПК України. Посилання товариства на будь-які обставини встановлені Господарським судом м. Києва у рішенні від 14.06.2013 у справі № 910/9561/13 є недопустимими, оскільки вказане рішення постановою Київського апеляційного господарського суду від 05.11.2013 скасоване та ухвалено нове рішення, яким відмовлено ТОВ «Арак-Сервіс» у задоволенні позову про визнання права власності на спірне нерухоме майно. З тих самих підстав необгрунтованими є і доводи товариства з приводу укладення між Комунальним підприємством по охороні, утриманню та експлуатації земель «Плесо» та ТОВ «Арак-Сервіс» договору про розміщення тимчасових споруд та участі у заходах благоустрою об`єкта благоустрою № 91, відповідно до п. 2.1 якого Оператор закріплює, а Абонент приймає визначену територію для розміщення на ній тимчасових споруд та здійснення благоустрою. Станом на даний час та на час укладання спірних правочинів між відповідачами Комунальне підприємство по охороні, утриманню та експлуатації земель «Плесо» не мало та не має права розпорядження землею територіальної громади міста Києва, в тому числі передачу в оренду чи у власність, що в свою чергу є законними підставами користування земельними ділянками. Слід також наголосити, що окрім посилання на скасоване рішення Господарського суду м. Києва від 14.06.2023 у справі № 910/9561/13 відзив не містить інших доводів та належних і допустимих доказів того, що відповідачі, в тому числі ТОВ «Срібний берег», є добросовісними набувачами спірного майна та на законних підставах використовує спірну земельну ділянку. Доводи про те, що ОСОБА_3 та ОСОБА_2 мали всі підстави вважати, що вони є добросовісними набувачами спростовуються матеріалами справи, оскільки останні будучи учасниками справи № 753/9171/15-ц, достовірно знаючи про судову заборону вчиняти дії щодо передачі (відчуження) та накладення арешту на вказане майно, всупереч вимогам законодавства та судових рішень у справі № 753/9171/15-ц, відчужили його на користь ТОВ «Срібний берег», який на даний час використовує ці приміщення, внаслідок чого власник земельної ділянки, на якій розташовані будівлі закладу громадського харчування по АДРЕСА_1, літ. А, Б, В, площею 514, 3 кв.м - територіальна громада міста Києва в особі Київської міської ради, позбавлена можливості володіти, користуватися та розпоряджатися земельною ділянкою площею 0, 3825 га. ТОВ «Арак-Сервіс» не набуло права власності на будівлю закладу громадського харчування (літери А, Б, В) загальною площею 460 кв.м по АДРЕСА_1 , отже не могло розпоряджатися вказаним майном, а тому ОСОБА_3 та ОСОБА_2 не могли придбати у власність на законних підставах вказаний об`єкт нерухомості, у тому числі шляхом укладення договорів купівлі-продажу від 12.09.2013 № 1170 та № 1173, що встановлено судовими рішеннями у справах № 910/9561/13, № 753/9171/15-ц, участь у розгляді яких приймали ТОВ «Арак-Сервіс», ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , а отже не мали права у подальшому його відчужувати шляхом підписання актів приймання-передачі майна, що вноситься до статутного капіталу ТОВ «Срібний берег» від 07.09.2020 №№ 457, 458 та №№ 461, 462. На підставі вищевикладеного просив задовольнити позов в повному обсязі.

03.07.2023 від представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

03.07.2023 від відповідача 3 ОСОБА_3 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою суду від 05.07.2023, яка занесена до протоколу судового засідання, долучено відзив на позовну заяву від представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» до матеріалів справи, відповідно до ст. 178 ЦПК України.

Ухвалою суду від 05.07.2023, яка занесена до протоколу судового засідання, долучено відповдіь на відзив представника позивача до матеріалів справи, відповідно до ст. 179 ЦПК України.

Ухвалою суду від 05.07.2023, яка занесена до протоколу судового засідання, задоволено клопотання представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» та відповідача 3 ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи.

25.07.2023 від представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» надійшло клопотання про долучення доказів.

31.07.2023 від відповідача 3 ОСОБА_3 надійшла заява про застосування строків позовної давності.

31.07.2023 від відповідача 3 ОСОБА_3 надійшов відзив на позовну заяву у якому зазначає, що у 2013 році на законних підставах набула право власності на 2/3 частини будівлі закладу громадського харчування, розташованого за адресою АДРЕСА_1 на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу. На момент вчинення цього правочину не існувало жодних перешкод у реалізації моїх конституційних прав, у відповідних реєстрах не було жодних заборон і обмежень тощо. У позовній заяві зазначено, що нібито продавець, у якого придбала нерухоме майно - ТОВ «Арак-Сервіс» - не мав права його продавати, набув його незаконно. Однак, на момент укладення між нею та ТОВ «Арак-Сервіс» договору купівлі- продажу у 2013 році і його нотаріального посвідчення - жодних перешкод не існувало. Нотаріусом не було виявлено жодних обмежень у відповідних реєстрах. Так само і всі подальші дії щодо належної їй на абсолютно законних підставах частки власності на нерухоме майно, проводились відповідними нотаріусами і реєстраторами за відсутності будь-яких обмежень у відповідних реєстрах. Відповідач 3 законно отримала це майно та сплачувала за нього відповідні податки на нерухоме майно. 12.09.2013 набула права власності на 2/3 частини будівлі закладу громадського харчування за адресою АДРЕСА_1 . Починаючи з моменту придбання майна 12.09.2013 відкрито володіла цим майном. Крім того відповідач 3 систематично інформувала позивача (Київську міську раду) про користування цим майном і вжиття заходів для оформлення документів на земельну ділянку у передбаченому законодавством порядку. Таким чином Київська міська рада весь цей час була обізнана про те, що вона є власником об`єкту нерухомості за адресою АДРЕСА_1 , відкрито користується цим майном, замовляє розробку проекту землеустрою тощо. Жодних скарг і претензій до неї від Київської міської ради ніколи не поступало, вони не вважали свої права порушеними внаслідок користування нею своєю нерухомістю за адресою АДРЕСА_1 . У прокуратури відсутні правові підстави заявляти позовну вимогу про визнання недійсним договору купівлі-продажу 2/3 частини будівлі закладу громадського харчування від 12.09.2013 укладеного між ТОВ «Арак-Сервіс» та ОСОБА_3 . Жодних прав на будівлю закладу громадського харчування, розташованого за адресою АДРЕСА_1, ані Дарницька окружна прокуратура міста Києва, ані Київська міська рада (Київська міська державна адміністрація), в інтересах якої нібито діє прокуратура не мають. Також вони не претендують на те, щоб це майно було передано ним. Просила відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

14.08.2023 від представника позивача надійшла відповідь на відзив відповідача 3, у якій зазначає, що доводи відповідача 3 про законність набуття права власності на частину будівлі закладу громадського харчування (літери А, Б, В) по АДРЕСА_1 спростовуються судовими рішеннями: постановою Київського апеляційного господарського суду від 05.11.2013 у справі № 910/9561/13; рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 15.05.2017 у справі № 753/9171/15-ц, залишеним без змін постановою Апеляційного суду міста Києва від 07.02.2018 та постановою Верховного Суду 25.11.2019. Відмовляючи у задоволенні позову, Київський апеляційний господарський суд при винесенні постанови 05.11.2013 у справі № 910/9561/13 виходив з того, при винесенні рішення місцевим судом не було досліджено факт наявності відсутності у позивача та відповідача у власності чи користуванні земельної ділянки за вказаною адресою, наявності дозвільних документів на будівництво закладу громадського харчування по АДРЕСА_1 , а тому враховуючи приписи ст. 376 Цивільного кодексу України позивач за відсутності правовстановлюючих документів на землю не є особою, за якою можливо визнати право власності на самочинно збудований об`єкт. Крім того, доводи ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про те, що останні мали всі підстави вважати, що вони є законними набувачами спростовуються матеріалами справи, оскільки останні будучи учасниками справи 753/9171/15-ц, достовірно знаючи про судову заборону вчиняти дії щодо передачі (відчуження) та накладення арешту на вказане майно, всупереч вимогам законодавства та судових рішень у справі № 753/9171/15-ц, відчужили його на користь ТОВ «Срібний берег», який на даний час використовує ці приміщення, внаслідок чого власник земельної ділянки, на якій розташовані будівлі закладу громадського харчування по АДРЕСА_1 , площею 514, 3 кв.м - територіальна громада міста Києва в особі Київської міської ради, позбавлена можливості володіти, користуватися та розпоряджатися земельною ділянкою площею 0, 3825 га. ТОВ «Арак-Сервіс» не набуло права власності на будівлю закладу громадського харчування (літери А, Б, В) загальною площею 460 кв.м по АДРЕСА_1 , отже не могло розпоряджатися вказаним майном, а тому ОСОБА_3 та ОСОБА_2 не могли придбати у власність на законних підставах вказаний об`єкт нерухомості, у тому числі шляхом укладення договорів купівлі-продажу від 12.09.2013 № 1170 та № 1173, що встановлено судовими рішеннями у справах № 910/9561/13, № 753/9171/15-ц, участь у розгляді яких приймали ТОВ «Арак-Сервіс», ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , а отже не мали права у подальшому його відчужувати шляхом підписання актів приймання-передачі майна, що вноситься до статугного капіталу ТОВ «Срібний берег» від 07.09.2020 № № 457, 458 та 461,462. Безпідставними є і доводи ОСОБА_3 про законність набуття права власності на 1/3 частини будівлі закладу громадського харчування (літери А, Б, В) по АДРЕСА_1 , оскільки на момент укладання договору купівлі-продажу з ТОВ «Арак-Сервіс» та його нотаріального посвідчення жодних перешкод не існувало, нотаріусом не виявлено жодних обмежень у відповідних реєстрах. Разом з тим, державна реєстрація прав не є підставою набуття права власності, а є лише засвідченням державою вже набутого особою права власності, що унеможливлює ототожнення факту набуття права власності із фактом його державної реєстрації. Просив задовольнити позов в повному обсязі.

20.07.2023 від відповідача 2 ОСОБА_2 надійшов відзив на позовну заяву, у якому зазначвє, що прокуратурою до неї заявлено позов, який вже розглядався судами між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав. У позовній заяві зазначено: «Крім того, слід звернути увагу, що рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 15.05.2017 у справі № 753/9171/15-ц, залишеним без змін постановою Апеляційного суду міста Києва від 07.02.2018 та постановою Верховного Суду від 25.11.2019, задоволено позов заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та зобов`язано відповідачів усунути перешкоди у здійсненні Київською міською радою права користування та розпорядження земельною ділянкою по АДРЕСА_1 у такому районі міста Києва...». Таким чином самим представником позивача визнається, що вже існує інша справа, розглянута судами і в якій винесено рішення у спорі між тими самими сторонами, про самий предмет і з тих самих підстав. 12.09.2013 на законних підставах набула право власності на 1/3 частини будівлі закладу громадського харчування, розташованого за адресою АДРЕСА_1 : на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу. На момент вчинення цього правочину не існувало жодних перешкод у реалізації її конституційних прав, у відповідних реєстрах не було жодних заборон і обмежень тощо. Починаючи з моменту придбання майна 12.09.2013 відкрито володіла цим майном, крім того систематично інформувала позивача (Київську міську раду) про користування майном і вжиття заходів для оформлення документів на земельну ділянку у передбаченому законодавством порядку. Таким чином Київська міська рада весь цей час була обізнана про те, що вона є власником об`єкту нерухомості за адресою АДРЕСА_1 , відкрито користується цим майном, замовляє розробку проекту землеустрою тощо. Жодних скарг і претензій до неї від Київської міської ради ніколи не поступало, вони не вважали свої права порушеними. На підставі наведеного просила закрити провадження у справі на підставі п. 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

04.08.2023 від представника позивача надійшла відповідь на відзив відповідача 2, у якій зазначає, що позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно збігаються сторони, підстави та предмет спору, тобто коли позови повністю збігаються за складом учасників цивільного процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду. Нетотожність хоча б ного із цих чинників не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору. Не можна вважати, що між сторонами вже був вирішений спір про той самий предмет і позови повністю збігаються за складом учасників цивільного цесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду. Разом з тим, позови у справах № 753/ 9171/15-ц та № 753/7534/23 не є тожними, оскільки: 1. Різний суб`єктний склад - у справі № 753/7534/23 відповідачем 1 є ТОВ і «Срібний берег», яке не було учасником справи № 753/ 9171/15-ц. 2. Відбулася зміна площі об`єкту самочинного будівництва: у справі 753/9171/15-ц-460 кв.м, за даним позовом - 514, 3 кв.м. 3. У справі № 753/ 9171/15-ц позовні вимоги про усунення перешкод у здійсненні Київською міською радою права користування та розпорядження земельною ділянкою по АДРЕСА_1 шляхом повернення її до комунальної власності пред`явлені до

ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , тоді як у справі № 753/7534/23 до

ТОВ «Срібний берег». 4. У справі № 753/ 9171/15-ц позовні вимоги про усунення перешкод у

здійсненні Київською міською радою права користування та розпорядження

земельною ділянкою по АДРЕСА_1

шляхом скасування рішень державних реєстраторів не пред`являлися. Враховуючи викладене, позови у справах № 753/9171/15-ц та № 753/7534/23 не є тотожними, а тому відсутні підстави для закриття провадження у справі за даним позовом на підставі п. 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК України. Доводи відповідача 2 про законність набуття права власності на частину будівлі закладу громадського харчування (літери А, Б, В) загальною площею 514,3 кв.м по АДРЕСА_1 спростовуються судовими рішеннями: постановою Київського апеляційного господарського суду від 05.11.2013 у справі № 910/9561/13; рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 15.05.2017 у справі № 753/9171/15-ц, залишеним без змін постановою Апеляційного суду міста Києва від 07.02.2018 та постановою Верховного Суду 25.11.2019. Відмовляючи у задоволенні позову, Київський апеляційний господарський суд при винесенні постанови 05.11.2013 у справі № 910/9561/13 виходив з того, при винесенні рішення місцевим судом не було досліджено факт наявності відсутності у позивача та відповідача у власності чи користуванні земельної ділянки за вказаною адресою, наявності дозвільних документів на будівництво закладу громадського харчування по АДРЕСА_1 , а тому враховуючи приписи ст. 376 Цивільного кодексу України позивач за відсутності правовстановлюючих документів на землю не є особою, за якою можливо визнати право власності на самочинно збудований об`єкт. Крім того, доводи ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про те, що останні мали всі підстави вважати, що вони є законними набувачами спростовуються матеріалами справи, оскільки останні будучи учасниками справи 753/9171/15-ц, достовірно знаючи про судову заборону вчиняти дії щодо передачі (відчуження) та накладення арешту на вказане майно, всупереч вимогам законодавства та судових рішень у справі № 753/9171/15-ц, відчужили його на користь ТОВ «Срібний берег», який на даний час використовує ці приміщення, внаслідок чого власник земельної ділянки, на якій розташовані будівлі закладу громадського харчування по АДРЕСА_1 , площею 514, 3 кв.м - територіальна громада міста Києва в особі Київської міської ради, позбавлена можливості володіти, користуватися та розпоряджатися земельною ділянкою площею 0, 3825 га. Разом з тим, як вже зазначалося, ТОВ «Арак-Сервіс» не набуло права насності на будівлю закладу громадського харчування (літери А, Б, В) загальною площею 460 кв.м по АДРЕСА_1 , отже не могло розпоряджатися вказаним майном, а тому ОСОБА_3 та ОСОБА_2 не могли придбати у власність на законних ставах вказаний об`єкт нерухомості, у тому числі шляхом укладення договорів купівлі-продажу від 12.09.2013 № 1170 та № 1173, що встановлено судовими рішеннями у справах № 910/9561/13, № 753/9171/15-ц, участь у розгляді яких приймали ТОВ «Арак-Сервіс», ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , а отже не мали права у подальшому його відчужувати шляхом підписання актів приймання-передачі майна, що вноситься до статутного капіталу ТОВ «Срібний берег» від 07.09.2020 № № 457, 458 та № № 461, 462. З огляду на викладене просив задовольнити позов в повному обсязі.

17.07.2023 від представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» надійшли заперечення.

17.07.2023 від представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» надійшла заява про застосування строків позовної давності.

14.08.2023 від представника позивача надійшли письмові пояснення.

19.07.2023 від відповідача 3 ОСОБА_3 надійшла зустрічна позовна заява про визнання права власності на 2/3 частки будівлі закладу громадського харчування, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 514,3 кв.м.

19.07.2023 від відповідача 2 ОСОБА_2 надійшла зустрічна позовна заява про відшкодування матеріальної шкоди.

Ухвалою суду від 13.09.2023, яка занесена до протоколу судового засідання, задоволено клопотання представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» про долучення доказів, відповідно до ст. 83 ЦПК України.

Ухвалою суду від 13.09.2023, яка занесена до протоколу судового засідання, долучено відзив на позовну заяву від відповідача 3 ОСОБА_3 до матеріалів справи, відповідно до ст. 178 ЦПК України та долучено заяву про застосування строків позовної давності.

Ухвалою суду від 13.09.2023, яка занесена до протоколу судового засідання, долучено відповідь на відзив відповідача 3 ОСОБА_3 до матеріалів справи, відповідно до ст. 179 ЦПК України.

Ухвалою суду від 13.09.2023, яка занесена до протоколу судового засідання, долучено відзив на позовну заяву від відповідача 2 ОСОБА_2 до матеріалів справи, відповідно до ст. 178 ЦПК України.

Ухвалою суду від 13.09.2023, яка занесена до протоколу судового засідання, долучено відповідь на відзив відповідача 2 ОСОБА_2 до матеріалів справи, відповідно до ст. 179 ЦПК України.

Ухвалою суду від 13.09.2023, яка занесена до протоколу судового засідання, долучено письмові пояснення представника позивача до матеріалів справи, відповідно до ст. 180 ЦПК України.

Ухвалою суду від 13.09.2023, яка занесена до протоколу судового засідання, долучено заперечення представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» до матеріалів справи, відповідно до ст. 180 ЦПК України та долучено заяву про застосування строків позовної давності.

Ухвалою суду від 13.09.2023 відмовлено у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 про визнання права власності на частку у будівлі, до спільного розгляду з первісним позовом. Позовну заяву ОСОБА_3 про визнання права власності на частку у будівлі, відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України повернуто заявнику.

Ухвалою суду від 13.09.2023 відмовлено у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, до спільного розгляду з первісним позовом. Позовну заяву, ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України повернуто заявнику.

Ухвалою суду від 13.09.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розляду по суті.

29.09.2023 від представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою суду від 04.10.2023, яка занесена до протоколу судового засідання, задоволено клопотання представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» про відкладення розгляду справи.

06.11.2023 від відповідача 3 ОСОБА_3 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою суду від 07.11.2023, яка занесена до протоколу судового засідання, задоволено клопотання відповідача 3 ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи.

03.11.2023 від представника позивача надійшла заява про уточнення предмету позову.

01.11.2023 від представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» надійшла заява про закриття провадежння у справі в частині спору між юридичними особами.

У жовтні 2023 року матеріали справи направлено до Київського апеляційного суду у зв`язку з оскарженням ухвал Дарницького районного суду м. Києва від 01.06.2023 та 13.09.2023.

Постановою Київського апеляційного суду від 06.02.2024 апеляційну скаргу ТОВ «Срібний берег» залишено без задоволення. Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 01.06.2023 залишено без змін.

Постановою Київського апеляційного суду від 09.02.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишено без задоволення. Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 13.09.2023 залишено без змін.

У лютому 2024 року матеріали справи повернуто до Дарницького районного суду м. Києва.

29.04.2024 від представника позивача надійшли письмові пояснення.

Ухвалою суду від 20.05.2024, яка занесена до протоколу судового засідання, поновлено строк представнику позивача на подачу заяви про уточнення предмету спору та прийнято її до розгляу.

Ухвалою суду від 20.05.2024 у задоволені клопотання Заянчуковького С. О., який діє в інтересах ТОВ «Срібний берег» про закриття провадження у справі в частині спору між юридичними особами - відмовлено.

У судовому засіданні 20.05.2024 прокурор виступила зі вступною промовою, позовні вимоги підтримала, зазначила, що рішеннями судів встановлено, що вказане майно є самочинним будівництвом, мають бути визнані нечинними договори купвлі-продажу та інші та мають бути усунені перешкоди власнику КМР.

У судовому засіданні 20.05.2024 представник відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» виступив зі вступною промовою. Вважає, що прокуратура не може вести цю справу, Київська міська рада може самостійно бути позивачем в цій справі. Вважає, що ТОВ «Срібний берег» законно набув свої права, жодних заборон не було, всі дії відбувалися у нотаріуса.

27.06.2024 від відповідача 3 ОСОБА_3 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою суду від 27.06.2024, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено у задоволенні клопотання відповідача 3 ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 27.06.2024 прокурор надала додаткові пояснення, зазначила, що вказний позов є негаторним та строк позовної давності не застосовується, просила врахувати заяву про уточнення предмету позову та задовольнити позов в повному обсязі.

У судовому засіданні 27.06.2024 представник відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» надав додаткові пояснення, вважає, що належний позивач відсутній, щодо строків позовної давності подали окрему заяву, відповідачі 2 та 3 у 2013 році офіційно посвідчили купівлю нерухомого майна, ці договори є чинними і через 10 років прокуратура просить визнати ці договори недійсними, вважає, що відповідач 1 є законним власником нерухомого мвйна.

12.09.2024 від представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» надійшло клопотання про зупинення провадження у справі.

Ухвалою суду від 12.09.2024 у задоволенні клопотання Заянчуковського С. О., який діє в інтересах ТОВ «Срібний берег» про зупинення провадження у справі - відмовлено.

09.10.2024 від представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з тим, що подано апеляційну скаргу на ухвалу суду від 12.09.2024.

09.10.2024 від представника відповідача 3 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи для ознайомлення з матеріалами справи.

Ухвалою суду від 09.10.2024, яка занесена до протоколу судового засідання, задоволено клопотання представників відповідачів 1, 3 про відкладення розгляду справи.

У жовтні 2024 року матеріали справи направлено до Київського апеляційного суду у зв`язку з оскарженням ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 12.09.2024.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23.10.2024 відмовлено у відкритті апеляційного провадежння.

У листопаді 2024 року матеріали справи повернуто до Дарницького районного суду м. Києва.

02.12.2024 від представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою.

Ухвалою суду від 05.12.2024, яка занесена до протоколу судового засідання, задоволено клопотання представника відповідача 1 про відкладення розгляду справи.

29.01.2025 від представника відповідача 2 надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи та відкладення розгляду справи.

Ухвалою суду від 29.01.2025, яка занесена до протоколу судового засідання, задоволено клопотання представника відповідача 2 про відкладення розгляду справи.

06.02.2025 від представника відповідача 2 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

05.12.2024 від представника відповідача 3 надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

05.12.2024 від представника відповідача 3 надійшло клопотання про закриття провадження у справі.

07.11.2024 від представника відповідача 3 надійшло клопотання про повернення до стадії підготовчого судового засідання.

Ухвалою суду від 07.02.2025, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача 2 про відкладення розгляду справи.

Ухвалою суду від 07.02.2025, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача 3 про залишення позовної заяви без розгляду, керуючись ст. 257, ч. 2 ст. 353 ЦПК України.

Ухвалою суду від 07.02.2025, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача 3 про закриття провадження у справі, керуючись ст. 255, ч. 2 ст. 353 ЦПК України.

Ухвалою суду від 07.02.2025, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача 3 про повернення до стадії підготовчого судового засідання, керуючись ч. 4 ст. 124, ст. ст. 256, 260, ч. 2 ст. 353 ЦПК України.

У судовому засіданні 07.02.2025 представник відповідача 3 виступив зі вступною промовою, його права обмежені, відзив наявний у справі, з позовом не згодні.

13.02.2025 від представника відповідача 2 надійшла заява про відвід судді Сирбул О. Ф.

Ухвалою суду від 13.02.2025 заяву адвоката Воронова Р. В., який діє в інтересах ОСОБА_2 про відвід судді у даній цивільній справі визнано необгрунтованою. Матеріали заяви передано для її вирішення іншому судді у порядку визначеному частиною першою статті 33 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.02.2025 матеріали заяви про відвід судді передано для розгляду судді Лужецькій О. Р.

Ухвалою суду у складі судді Лужецької О. Р. від 13.02.2025 у задоволенні заяви адвоката Воронова Р. В., який діє в інтересах ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Сирбул О. Ф. відмовлено.

17.02.2025 від представника відповідача 3 надійшла заява про відтворення технічого запису судового засідання.

Ухвалою суду від 17.02.2025 відмовлено у задоволенні зауважень Горбача І. В., який діє в інтересах відповідача ОСОБА_3 до протоколу судового засідання від 07.02.2025. У задоволенні заяви Горбача І. В., який діє в інтересах відповідача ОСОБА_3 про відтворення технічного запису судового засідання від 07.02.2025 (надання роздруківки технічного запису судового засідання) у цивільній справі за позовом Керівника Дарницької окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Срібний берег», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду - відмовлено.

У судовому засіданні 17.02.2025 представник відповідача 3 заявив усну вимогу про відтворення судового засідання 07.02.2025.

Ухвалою суду від 17.02.2025, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено у задоволенні вимоги представника відповідача 3 про відтворення судового засідання 07.02.2025.

17.02.2025 від представника відповідача 3 надійшла заява про поновлення процесуального строку для подачі доказів та долучення письмових доказів.

Ухвалою суду від 26.02.2025 в задоволенні заяви Горбача І. В. , який діє в інтересах ОСОБА_3 про поновлення строку на подання доказів відмовлено. Письмові докази долучені до заяви представника відповідача ОСОБА_3 - Горбача І. В. від 17 лютого 2025 року, які надійшли на адресу суду 17 лютого 2025 року - залишено без розгляду. Подані докази повернуто представнику відповідача ОСОБА_3 - Горбачу І. В .

У березні 2025 року матеріали справи направлено до Київського апеляційного суду у зв`язку з оскарженням ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 26.02.2025.

Постановою Київського апеляційного суду від 24.04.2025 у задоволенні клопотання адвоката Горбача І. В., який діє в інтересах відповідачки ОСОБА_3 про призначення експертизи відмовлено. Апеляційну скаргу ОСОБА_3 , подану адвокатом Горбачм Ігоркм Володимировичем залишено без задоволення. Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 26 лютого 2025 року залишено без змін.

У травні 2025 року матеріали справи повернуто до Дарницького районного суду м. Києва.

У судовому засіданні 19.06.2025 судом досліджено 3 томи матеріалів справи та оголошено перерву для подальшого розгляду до 09.07.2025.

09.07.2025 від представника відповідача 3 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою суду від 09.07.2025, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача 3 про відкладення розгляду справи.

09.07.2025 судом досліджено матеріали справи в повному обсязі.

У судових дебатах 09.07.2025 прокурор та представник позивача просили задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» заявив клопотання про надання часу для письмової промови.

Ухвалою суду від 09.07.2025, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено у завдоволенні клопотання представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» про надання часу для письмової промови.

У судових дебатах 09.07.2025 представник відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» просив відмовити повністю у задоволенні позову.

Заслухавши пояснення осіб, які приймають участь у розгляді справи, дослідивши докази у справі у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що державним реєстратором Департаменту реєстрації Міністерства юстиції України Дахно А. М. прийнято рішення від 07.08.2013 № 4800399 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомості про реєстрацію права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю «Арак-Сервіс» на будівлю, заклад громадського харчування (літери А, Б, В) загальною площею 460 кв. м по АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00 (а. с. 26-32, 42, том 1).

Підставою для прийняття рішення та проведення державної реєстрації права власності на вказаний об`єкт нерухомості стало рішення Господарського суду міста Києва від 14.06.2013 у справі № 910/9561/13 (а. с. 37-41, том 1).

Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Микитченком О. В. 12.09.2013 прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 5808699 та на підставі договору купівлі-продажу № 1170 від 12.09.2013 зареєстровано на праві власності за ОСОБА_3 2/3 частини вказаного нежитлового приміщення (а. с. 53-56, том 1).

Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Микитченком О. В. 12.09.2013 прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 5813509 та на підставі договору купівлі-продажу № 1173 від 12.09.2013 зареєстровано на праві власності на 1/3 частини вказаної будівлі за ОСОБА_2 (а. с. 57-60, том 1).

Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коліжук О. О. 03.08.2020 прийнято рішення № 53429369 про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та проведено реєстрацію змін розділу об`єкта нерухомого майна реєстраційний номер: 00 та реєстрацію змін до права власності на вказаний об`єкт, а саме прізвище власника « ОСОБА_2 » було змінена на « ОСОБА_2 » та змінено загальну площу об`єкту нерухомого майна з 460 кв.м на 514,3 кв.м. (а. с. 93, том 1).

Підставою для проведення змін розділу об`єкту нерухомого майна стала заява про розподіл часток у спільній власності на реконструйований об`єкт № 316, 317 від 03.08.2020, декларація про готовність об`єкта до експлуатації КВ 99 від 30.04.2014, видана Державною архітектурно-будівельною інспекцією у місті Києві та технічний паспорт № 14 від 13.06.2014 (а. с. 80-92, том 1).

ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , внесли, зареєстроване за останніми нерухоме майно по АДРЕСА_1 , до статутного капіталу ТОВ «Срібний берег».

На підставі протоколу загальних зборів учасників товариства № 2 від 07.09.2020 (зареєстрований в реєстрі за №№ 453, 454, 455) та актів приймання-передачі 1/3 частини нерухомого майна № 461, 462 від 07.09.2020 та 2/3 частини нерухомого майна № 457, 458 від 07.09.2020, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коліжук О. О. до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 07.09.2020 внесено відомості про реєстрацію права власності на будівлю закладу громадського харчування (літери А, Б, В) загальною площею 514,3 кв.м по АДРЕСА_1 за ТОВ «Срібний берег», рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 10.09.2020 індексний номер 53985428 (а. с. 94-101, том 1).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вищевказаний об`єкт нерухомості площею 514,3 кв.м зареєстрований за ТОВ «Срібний берег».

Первісна реєстрація права власності на будівлю закладу громадського харчування (літери А, Б, В) загальною площею 460 кв.м по АДРЕСА_1 за ТОВ «Арак-Сервіс» проведена 07.08.2013 на підставі рішення Господарського суду міста Києва від 14.06.2013 у справі № 910/9561/13 (а. с. 37-41, том 1).

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 05.11.2013, за апеляційною скаргою прокуратури міста Києва, вказане рішення суду скасоване та ухвалено нове рішення, яким відмовлено товариству у задоволенні позову про визнання права власності на нерухоме майно (а. с. 44-52, том 1).

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 15.05.2017 у справі № 753/9171/15-ц, залишеним без змін постановою Апеляційного суду міста Києва від 07.02.2018 та постановою Верховного Суду від 25.11.2019, задоволено позов заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та зобов`язано відповідачів усунути перешкоди у здійсненні Київською міською радою права користування та розпорядження земельною ділянкою по АДРЕСА_1 шляхом знесення самовільно розміщеної на вказаній земельній ділянці будівлі закладу громадського харчування (загальною площею 460 кв.м, літ. А, Б, В) (а. с. 61-79, том 1).

На замовлення Київської міської ради, Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) та Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) по охороні, утриманню та експлуатації та земель водного фонду міста Києва ТОВ «Індустріальні та Гідротехнічні Інженерні рішення» розроблено паспорт водного об`єкта - озера «Срібний Кіл» площею 5,6000 га, що розташований у Дарницькому районі міста Києва, який 25.06.2018 затверджено Державним агентством водних ресурсів України.

Згідно даного паспорту цільове призначення вказаного водного об`єкту - для рекреації, ширина прибережних захисних смуг становить 100 м відповідно до ст. 88 Водного кодексу України, у межах населених пунктів прибережні захисні смуги встановлюються з урахуванням містобудівної документації (розділ VІІ паспорту). Відповідно до схеми зовнішніх меж прибережних захисних смуг водного об`єкту, що є додатком до паспорту водного об`єкту озеро «Срібний Кіл», прибережні захисні смуги озера встановлені від урізу води водного об`єкту до лінії дороги вулиці Срібнокільська у Дарницькому районі м. Києва (а. с. 109-116, том 1).

В рамках кримінального провадження № 0000024 від 10.02.2021, слідчим СВ Дарницького УП ГУНП у місті Києві за участю державного інспектора відділу контролю за використанням та охороною земель управління інспекційного контролю Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) 17.02.2023 проведено огляд земельної ділянки по АДРЕСА_1 . В ході огляду встановлено, що на земельній ділянці з обліковим кодом 90:07:0074 по АДРЕСА_1 , яка використовується ТОВ «Срібний берег» під заклад громадського харчування розташовано 8 дерев`яних споруд - закритих бесідок та 1 капітальна будівля з назвою «Гриль кафе Базилік» площами: 6м х 12м (72 кв.м), 5м х 8м (40 кв.м), 4м х 10см (40 кв.м), 3м х 4м (12 кв.м), 3,40м х 4м (12,10 кв.м), 3,30м х 6м (19,8 кв.м), 6м х 3,40м (20,4 кв.м), 3м х 4м (12 кв.м), а також основна будівля 30м х 37м (1110 кв.м) (а. с. 117-128, том 1).

Згідно ст. 3 Водного кодексу України визначено, усі води (водні об`єкти) на території України становлять її водний фонд. До водного фонду України належать: 1) поверхневі води: природні водойми (озера); водотоки (річки, струмки); штучні водойми (водосховища, ставки) і канали, крім каналів на зрошувальних і осушувальних системах; інші водні об`єкти; 2) підземні води та джерела; 3) внутрішні морські води та територіальне море.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 Земельного кодексу України та ст. 4 Водного кодексу України до земель водного фонду належать землі, зайняті: морями, річками, озерами, водосховищами, іншими водними об`єктами, болотами, а також островами; землі зайняті прибережними захисними смугами вздовж морів, річок та навколо водойм; гідротехнічними, іншими водогосподарськими спорудами та каналами, а також землі, виділені під смуги відведення для них; береговими смугами водних шляхів.

Чинним законодавством установлено особливий правовий режим використання земель водного фонду.

Відповідно до ст. 60 Земельного кодексу України вздовж річок, морів і навколо озер, водосховищ та інших водойм з метою охорони поверхневих водних об`єктів від забруднення і засмічення та збереження їх водності встановлюються прибережні захисні смуги. Прибережні захисні смуги встановлюються по берегах річок та навколо водойм уздовж урізу води. Для великих річок, водосховищ на них та озер - 100 метрів.

Відповідно ст. 61 Земельного кодексу України прибережні захисні смуги є природоохоронною територією з режимом обмеженої господарської діяльності. У прибережних захисних смугах уздовж річок, навколо водойм та на островах забороняється, у тому числі: будівництво будь-яких споруд (крім гідротехнічних, навігаційного призначення, гідрометричних та лінійних), у тому числі баз відпочинку, дач, гаражів та стоянок автомобілів. Об`єкти, що знаходяться у прибережній захисній смузі, можуть експлуатуватися, якщо при цьому не порушується її режим. Не придатні для експлуатації споруди, а також ті, що не відповідають встановленим режимам господарювання, підлягають винесенню з прибережних захисних смуг.

Згідно з ст. 88 Водного кодексу України землі прибережних захисних смуг перебувають у державній та комунальній власності та можуть надаватися в користування лише для цілей, визначених цим Кодексом. Прибережні захисні смуги встановлюються на земельних ділянках всіх категорій земель, крім земель морського транспорту. У межах існуючих населених пунктів прибережна захисна смуга встановлюється з урахуванням містобудівної документації. Прибережні захисні смуги встановлюються за окремими проектами землеустрою.

У разі відсутності належної землевпорядної документації та встановлених у натурі (на місцевості) меж щодо водоохоронних зон та прибережних захисних смуг водних об`єктів природоохоронний орган забезпечує їх збереження шляхом урахування при розгляді матеріалів щодо вилучення (викупу), надання цих земельних ділянок нормативних розмірів прибережних захисних смуг, встановлених ст. 88 Водного кодексу України, та орієнтовних розмірів і меж водоохоронних зон, що визначаються відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 08.05.1996 «Про затвердження Порядку визначення розмірів і меж водоохоронних зон та режиму ведення господарської діяльності в них», з урахуванням конкретної ситуації.

Як убачається з інформації наданої спеціалістом Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до протоколу огляду ділянки, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до інформації з Міського земельного кадастру оглянута територія знаходиться на частині земельної ділянки з обліковим кодом 90:007:0074, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 та обліковується як землі не надані у власність чи користування. Згідно даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 розташована будівля, заклад громадського харчування. Інформація про формування та реєстрацію земельної ділянки за адресою: адресою: АДРЕСА_1 в Державному земельному кадастрі під об`єктом нерухомого майна, а саме будівля, заклад громадського харчування розташованого на АДРЕСА_1 відсутня (а. с. 126, том 1).

Частиною 1 ст. 316 ЦК України визначено, що право власності - це право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 317 ЦК України власнику майна належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 116 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Набуття права власності громадянами та юридичними особами на земельні ділянки, на яких розташовані об`єкти, які підлягають приватизації, відбувається в порядку, визначеному частиною першою статті 128 цього Кодексу.

Відповідно до ст. ст. 123, 124 Земельного кодексу України надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування, а також передача таких земельних ділянок в оренду здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування.

Згідно з ч. 2 ст. 152 ЗК України власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, а за змістом ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Титул і правовий режим обмежено оборотоздатних земель як об`єктів права власності, які не можуть набуватися приватними власниками, встановлено законодавством і до внесення відповідних змін до законодавства є невід`ємним та незмінним. Доки вказаний правовий титул зберігається, суб`єкт права власності зберігає також і повноваження правової охорони та захисту свого права. Реалізація такого права повинна відбуватися з урахуванням зазначених особливостей, які відмежовують обмежно оборотоздатні об`єкти цивільних прав від об`єктів, які можуть перебувати у приватній власності та у вільному обігу між приватними особами.

При визначенні законного володільця спірного майна необхідно враховувати, що право власності держави або територіальної громади на обмежені в обороті об`єкти установлене законом, тому не потребує доказування правового титулу.

У разі протиправного передання цих об`єктів у приватну власність відповідне порушення, ураховуючи їхній правовий титул, необхідно розглядати як не пов`язане з позбавленням володіння порушення права власності держави чи відповідної територіальної громади.

У такому разі позовну вимогу про зобов`язання повернути земельну ділянку потрібно розглядати як негаторний позов, тобто позов власника, який є фактичним володільцем майна, до будь-якої особи про усунення перешкод, які ця особа створює у користуванні чи розпорядженні відповідним майном.

Предмет негаторного позову становить вимога власника, який володіє майном, до третіх осіб про усунення порушень його права власності, що перешкоджають йому належним чином користуватися, розпоряджатися цим майном тим чи іншим способом.

Підставою негаторного позову є посилання позивача на належне йому право користування і розпорядження майном та факти, які підтверджують дії відповідача щодо створення позивачу перешкод у здійсненні цих правомочностей.

Позивач за негаторним позовом має право вимагати усунути перешкоди чи зобов`язати відповідача утриматися від вчинення дій, що можуть призвести до виникнення таких перешкод. Негаторний позов можна заявити впродовж усього часу тривання порушення прав законного володільця відповідної земельної ділянки, яка має закріплений у законодавстві статус обмежено оборотоздатної.

При цьому поняття перешкод у реалізації прав користування і розпорядження є загальним поняттям і може охоплювати не тільки фактичну відсутність доступу до земельної ділянки та можливості використати її за цільовим призначенням, а й будь-які інші неправомірні дії порушника прав, а також рішення органів державної влади чи місцевого самоврядування, договори, інші правочини, у зв`язку з якими розпорядження і користування майном ускладнене або повністю унеможливлене.

У постановах Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі № 487/10128/14, від 15.09.2020 у справі № 469/1044/17 та у постановах Верховного Суду від 09.12.2020 у справі № 676/2332/18, від 10.02.2021 у справі № 449/723/17 зазначені можливі способи усунення таких порушень, яких може вимагати законний власник, а саме шляхом оспорення відповідних рішень органів державної влади чи органів місцевого самоврядування, договорів або інших правочинів, а також вимагаючи повернути земельну ділянку.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 20.10.2020 у справі № 910/13356/17 викладено висновок про те, що способом захисту у негаторних правовідносинах є вимога, яка забезпечить законному володільцю реальну можливість користуватися і розпоряджатися майном тим чи іншим способом (зобов`язання повернути або звільнити майно, виселення, знесення, накладення заборони на вчинення щодо майна неправомірних дій).

У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права й обов`язки безпосередньо виникають, зокрема, з актів органів місцевого самоврядування (частина четверта статті 11 ЦК України). Отже, їхні рішення можуть бути підставами виникнення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Підставами звільнення від доказування відповідно до вимог ст. 82 ЦПК України є обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування. Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Нормою ст. 16 ЦК України передбачено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Так, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України).

Таким чином, обставини встановлені рішеннями судів у силу вимог ч. 4 ст. 82 ЦПК України є преюдиційнимини та не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Так, рішенням Господарського суду міста Києва від 14.06.2013 у справі № 910/9561/13 визнано право власності за Товариством з обмеженою відповідальністю «Арак-Сервіс» на будівлі закладу громадського харчування літ А, Б, В за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 460,0 кв.м.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 05.11.2013, за апеляційною скаргою прокуратури міста Києва, вказане рішення суду скасоване та ухвалено нове рішення, яким відмовлено товариству у задоволенні позову про визнання права власності на нерухоме майно.

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 15.05.2017 у справі № 753/9171/15-ц, залишеним без змін постановою Апеляційного суду міста Києва від 07.02.2018 та постановою Верховного Суду від 25.11.2019, задоволено позов заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та зобов`язано відповідачів усунути перешкоди у здійсненні Київською міською радою права користування та розпорядження земельною ділянкою по АДРЕСА_1 шляхом знесення самовільно розміщеної на вказаній земельній ділянці будівлі закладу громадського харчування (загальною площею 460 кв.м, літ. А, Б, В).

Згідно зі ст. 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України та є обов`язковими до виконання на всій території України.

Відповідно до п. 9 ч. 2 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є обов`язковість рішень суду.

Виконання судових рішень у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду та ефективного захисту сторони у справі, що передбачено статтями 6, 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод

Таким чином, судом установлено, що ТОВ «Арак-Сервіс» не є власником нерухомого майна - будівлі закладу громадського харчування (літери А, Б, В) загальною площею 460 кв.м по АДРЕСА_1 та не є власником чи користувачем земельної ділянки за вказаною адресою.

Враховуючи, що первинна реєстрація права власності за ТОВ «Арак-Сервіс» на будівлю закладу громадського харчування (літери А, Б, В) загальною площею 460 кв.м по АДРЕСА_1 проведена на підставі скасованого рішення суду, вказане є підставою для скасування рішення державного реєстратора № 4800399 від 07.08.2013 про державну реєстрацію прав на вказане майно.

Отже, не набувши право власності на майно загальною площею 460 кв.м по АДРЕСА_1 , яке є самочинним будівництвом, товариство 12.09.2013 відчужило його, шляхом укладення договорів купівлі-продажу з ОСОБА_3 на 2/3 частини будівлі та з ОСОБА_2 - на 1/3 частини.

На підставі вказаних договорів купівлі-продажу за останніми зареєстровано право власності в частинах визначених договорами, про що 12.09.2013 приватним нотаріусом внесені відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 вчинили дії щодо вказаного об`єкту нерухомості та подали приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Коліжук О. О. заяву про зміну площі будівлі та декларацію про готовність об`єкта до експлуатації КВ 99 від 20.04.2014.

В подальшому, ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , внесли, зареєстроване за останніми нерухоме майно по АДРЕСА_1 , до статутного капіталу ТОВ «Срібний берег».

За результатами розгляду вказаних документів, 03.08.2020 приватним нотаріусом прийнято рішення № 53429369 та внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомості про збільшення площі об`єкту (реєстраційний номер 00).

Згідно ч. ч. 1 , 2 ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці , що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

Згідно ч. 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченомупідпунктом "а"пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Згідно ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Таким чином, оскільки первинна реєстрація права власності за ТОВ «Арак-Сервіс» на будівлю закладу громадського харчування (літери А, Б, В) загальною площею 460 кв.м по АДРЕСА_1 проведена на підставі скасованого рішення суду, ТОВ «Арак-Сервіс» не набуло права власності на спірне майно та не мало права на його відчуження, позовні вимоги щодо визнання недійсними договорів купівлі-продажу від 12.09.2020 № 1170 та № 1173 та актів приймання-передачі нерухомого майна від 07.09.2020 № 457, 458 та № 461, 462 підлягають задоволенню.

Рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Микитченка О. В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 5808699 від 12.09.2013 та здійсненої на його підставі в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстрації права власності ОСОБА_3 на 2/3 частини нерухомого майна з реєстраційним номером об`єкту нерухомості 00 є протиправним та підлягає скасуванню з одночасним припиненням права власності ОСОБА_3 на нього.

Рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Микитченка О. В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 5813509 від 12.09.2013 та здійсненої на його підставі в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстрації права власності ОСОБА_2 на 1/3 частини нерухомого майна з реєстраційним номером об`єкту нерухомості 00 є протиправним та підлягає скасуванню з одночасним припиненням права власності ОСОБА_2 на нього.

Підялгає скасуванню рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коліжук О. О. про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 53429369 від 03.08.2020 та внесені на його підставі зміни до розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відкритого на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 00, а саме - збільшення площі об`єкту нерухомого майна з 460 кв.м на 514,3 кв.м.

Рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коліжук О. О. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 53985428 від 10.09.2020 та здійсненої на його підставі в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстрації права власності ТОВ «Срібний берег» на нерухоме майно з реєстраційним номером об`єкту нерухомості 00 є протиправним та підлягає скасуванню з одночасним припиненням права власності ТОВ «Срібний берег» на нього.

Як встановлено судом, Київська міська рада не приймала рішень про передачу ТОВ «Арак-Сервіс», ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ТОВ «Срібний берег» у власність чи користування земельної ділянки по АДРЕСА_1 .

Факт використання земельної ділянки водного фонду по АДРЕСА_1 без правовстановлюючих документів та самочинного будівництва на ній будівель закладу громадського харчування літ. А, Б, В загальною площею 460 кв.м, встановлено рішеннями судів у справах № 910/9561/13 та № 753/9171/15-ц, які набрали законної сили та є чинними.

Пунктом 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 16.04.2004 року «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» передбачено, що власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його права, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється згідно з частиною третьоюстатті 152 ЗК України шляхом: визнання прав; відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; визнання угоди недійсною; визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; відшкодування заподіяних збитків; застосування інших, передбачених законом, способів захисту (стаття 16 ЦК України).

Отже, позовна вимога щодо зобов`язання ТОВ «Срібний берег» повернути земельну ділянку водного фонду по АДРЕСА_1 , площею 0,3933 га (кадастровий номер :90:007:0068), територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради з приведенням її у придатний до використання стан шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва, що розташовані на ній підлягає задоволенню.

Суд оцінює критично твердження представника відповідача 1 «Срібний берег» наведені у відзиві на позовну заяву щодо відсутності повноважень Дарницької окружної прокуратури міста Києва на представництво інтересів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з огляду на наступне.

У пунктах 115-117 постанови від 11червня 2024 року у справі № 925/1133/18 Велика Палата Верховного Суду зауважила, що у разі, якщо державний орган або орган місцевого самоврядування діє або приймає рішення всупереч закону та інтересам Українського народу, прокурор має право діяти на захист порушених інтересів держави шляхом подання відповідного позову до суду. В цьому випадку органи, які прийняли рішення чи вчинили дії, що, на думку прокурора, порушують інтереси держави, набувають статусу відповідача. Орган державної влади (або місцевого самоврядування), який порушив права держави чи територіальної громади прийняттям незаконного рішення від імені відповідного суб`єкта права, не може (в силу відсутності повноважень на захист) та не повинен (з огляду на відсутність спору з іншим учасником цивільних правовідносин) бути позивачем за позовом прокурора, спрямованим на оскарження незаконного рішення цього ж органу та відновлення порушених прав і законних інтересів держави чи територіальної громади. В процесуальному аспекті орган, який прийняв такий акт, не має зацікавленості у задоволенні позовних вимог, відстоюючи правомірність своїх дій, що суперечить правовому статусу позивача. Водночас доведення правомірності дій, які оспорюються позивачем, забезпечується процесуальними повноваженнями відповідача. При цьому фактичним позивачем за позовом, поданим в інтересах держави, є держава, а не відповідний орган або прокурор.

У п.140 постанови від 11червня 2024 року у справі № 925/1133/18 Велика Палата Верховного Суду виснувала, що:

1) прокурор звертається до суду в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, якщо:

- орган є учасником спірних відносин і сам не порушує інтересів держави, але інший учасник порушує (або учасники порушують) такі інтереси;

- орган не є учасником спірних відносин, але наділений повноваженнями (компетенцією) здійснювати захист інтересів держави, якщо учасники спірних відносин порушують інтереси держави;

2) прокурор звертається до суду в інтересах держави як самостійний позивач, якщо:

- відсутній орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах;

-орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, є учасником спірних відносин і сам порушує інтереси держави.

Велика Палата Верховного Суду у п. п. 77, 78 у постанові по справі №912/2385/18 дійшла висновку, що бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

На виконання вимог частини четвертої статті 56 ЦПК України та статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурором у позовній заяві зазначено, що органом, який уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах є Київська міська рада, проте позивач не здійснює захист інтересів держави.

Дарницькою окружною прокуратурою міста Києва в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» на адресу Київської міської ради скеровано лист № 46-771вих-23 від 09.02.2023, яким повідомлено позивача про встановлений факт незаконного використання земельної ділянки водного фонду, а також реєстрацію права власності на об`єкт нерухомості за ТОВ «Срібний берег» та витребувано інформацію про вжиті заходи цивільно-правового характеру за вказаним фактом.

Одночасно даним листом позивача поінформовано про те, що у разі невжиття заходів реагування Київською міською радою на вказані порушення, Дарницькою окружною прокуратурою міста Києва буде вирішено питання щодо наявності підстав для вжиття заходів, передбачених ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»

За дорученням Київської міської ради, Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), що є структурним підрозділом Київської міської ради, надано відповідь № 057031 від 17.02.2023, згідно якої встановлено, що заходи цивільно-правового характеру спрямовані усунення перешкод у користуванні спірною земельною ділянкою не вживалися.

Таким чином, прокурор відповідно до вимог статті 23 Закону України «Про прокуратуру», частини четвертої статті 56 ЦПК України обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави у суді та визначив, у чому полягає порушення інтересів держави.

Тверження відповідачів викладені у відзивах на позовну заяву щодо набуття права власності на нерухоме майно на законних підставах спростовуються матеріалами справи та судовими рішеннями: постановою Київського апеляційного господарського суду від 05.11.2013 у справі № 910/9561/13; рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 15.05.2017 у справі № 753/9171/15-ц, залишеним без змін постановою Апеляційного суду міста Києва від 07.02.2018 та постановою Верховного Суду 25.11.2019.

Щодо заяв відповідача 3 та представника відповіача 1 ТОВ «Срібний берег» про застосування строку позовної давності, суд зазначає наступне.

Заволодіння громадянами та юридичними особами землями водного фонду всупереч вимогам Земельного кодексуУкраїни (перехід до них права володіння цими землями) є неприпустимим. Розташування земель водного фонду вказує на неможливість виникнення приватного власника, а отже, і нового володільця, крім випадків, передбачених у ст.59 цього Кодексу (висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 22.05.2018 у справі №469/1203/15-ц, від 28.11.2018 у справі № 504/2864/13ц).

Отже, зайняття земельної ділянки водного фонду з порушенням Земельного та Водного кодексів України треба розглядати як не пов`язане з позбавленням володіння порушення права власності держави чи відповідної територіальної громади. У такому разі власник майна може звернутись до суду з негаторним позовом про зобов`язання повернути земельну ділянку, який можна заявити впродовж усього часу тривання порушення прав законного володільця відповідної земельної ділянки водного фонду (постанови Великої Палати Верховного Суду від 28 листопада 2018 року у справі № 504/2864/13-ц (пункт 71); від 4 липня 2018 року у справі № 653/1096/16-ц (пункт 96); від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц (пункт 81); від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц (пункт 97); від 7 квітня 2020 року у справі № 372/1684/14-ц (пункт 46)).

Підставою для подання негаторного позову є вчинення третьою особою перешкод власнику в реалізації ним повноважень розпорядження або (та) користування належним йому майном. Однією з умов подання такого позову є триваючий характер правопорушення і наявність його в момент подання позову. Другою умовою застосування негаторного позову має бути відсутність між позивачем договірних відносин, адже в разі наявності таких відносин власник здійснює захист порушеного права власності зобов`язально-правовими засобами.

Характерною ознакою негаторного позову є протиправне вчинення перешкод власникові у реалізації ним повноважень розпорядження або (та) користування належним йому майном.

Такі ж висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.04.2019 у справі № 924/1220/17.

Судова практика розмежовує застосування позовної давності за віндикаційними та негаторними позовами.

Негаторний позов може бути пред`явлений позивачем упродовж усього часу, поки існує відповідне правопорушення. Водночас на позови про витребування майна з чужого незаконного володіння (віндикаційний позов) поширюються приписи про застосування позовної давності.

Подібні правові висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 28 листопада 2018 року у справі № 504/2864/13-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц, від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц, від12вересня 2023 року у справі № 910/8413/21.

За обставинами, встановленими у вказаній справі, належним способом захисту прав держави на землі водного фонду є звернення до суду з вимогами про повернення земельної ділянки з чужого незаконного володіння у володіння держави. До таких вимог не застосовується позовна давність.

З урахуванням того, що цей позов є негаторним, який може бути пред`явлено упродовж всього часу тривання правопорушення, суд відхиляє посилання відповідача 3 та представника відповідача 1 ТОВ «Срібний берег» про необхідність застосування наслідків спливу позовної давності.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10.02.2010, заява № 4909/04).

Згідно 7941/ed_2019_10_31/pravo1/T04_1618.html?pravo=1#7941" title="Цивільний процесуальний кодекс України (ред. з 15.12.2017); нормативно-правовий акт № 1618-IV від 18.03.2004">ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За таких обставин, позов Керівника Дарницької окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Срібний берег», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду є обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню у повному обсязі.

Відповідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки позов задоволено у повному обсязі, в силу вимог п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, з відповідачів на користь Київської міської прокуратури належить стягнути по 8 946,67 грн з кожного відповідача в рахунок погашення витрат по оплаті судового збору.

Керуючись Конституцією України, Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», ст. ст. 3,4, 88 , 89 Водного кодексу України, ст. ст. 58, 60, 61, 116, 123, 124, 152 Земельного кодексу України, ст. ст. 203, 215, 316, 317 Цивільного кодексу України, ст. ст. 4, 12-13, 78-81, 133, 137, 258, 259, 264, 265, 268, 280-281, 284, 289, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов Керівника Дарницької окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Срібний берег», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду - задовольнити.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1 шляхом скасування рішення державного реєстратора Департаменту державної реєстрації Міністерства юстиції України Дахно А. М. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) № 4800399 від 07.08.2013 та здійсненої на його підставі в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстрації права власності ТОВ «Арак-Сервіс» (вул. Електротехнічна, 4-А, м. Київ, 02217, ) на нерухоме майно з реєстраційним номером об`єкту нерухомості 00 з одночасним припиненням права власності ТОВ «Арак-Сервіс» на нього.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1, шляхом визнання недійсним договору купівлі-продажу 2/3 частини будівлі закладу громадського харчування від 12.09.2013, укладеного між ТОВ «Арак-Сервіс» (, вул. Електротехнічна, 4-А, м. Київ, 02217) та ОСОБА_3 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Микитченком О. В. та зареєстрованого в реєстрі за № 1170.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1 , шляхом скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Микитченка О. В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 5808699 від 12.09.2013 та здійсненої на його підставі в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстрації права власності ОСОБА_3 на 2/3 частини нерухомого майна з реєстраційним номером об`єкту нерухомості 00 з одночасним припиненням права власності ОСОБА_3 на нього.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1 , шляхом визнання недійсним договору купівлі-продажу 1/3 частини будівлі закладу громадського харчування від 12.09.2013, укладеного між ТОВ «Арак-Сервіс» (вул. Електротехнічна, 4-А, м. Київ, 02217, ) та ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Микитченком О. В. та зареєстрованого в реєстрі за № 1173.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1 , шляхом скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Микитченка О. В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 5813509 від 12.09.2013 та здійсненої на його підставі в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстрації права власності ОСОБА_2 на 1/3 частини нерухомого майна з реєстраційним номером об`єкту нерухомості 00 з одночасним припиненням права власності ОСОБА_2 на нього.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1 , шляхом скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коліжук О. О. про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 53429369 від 03.08.2020 та внесені на його підставі зміни до розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відкритого на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 00, а саме - збільшення площі об`єкту нерухомого майна з 460 кв.м на 514,3 кв.м.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1 , шляхом визнання недійсним правочину, оформленим актом приймання-передачі майна, що вноситься до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «Срібний берег» від 07.09.2020, укладеного між ТОВ «Срібний берег» та ОСОБА_3 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коліжук О. О. та зареєстрованого в реєстрі за № № 457, 458.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1 , шляхом визнання недійсним правочину, оформленим актом приймання-передачі майна, що вноситься до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «Срібний берег» від 07.09.2020, укладеного між ТОВ «Срібний берег» та ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коліжук О. О. та зареєстрованого в реєстрі за № № 461, 462.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1 , шляхом скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коліжук О. О. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 53985428 від 10.09.2020 та здійсненої на його підставі в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстрації права власності ТОВ «Срібний берег» на нерухоме майно з реєстраційним номером об`єкту нерухомості 00 з одночасним припиненням права власності ТОВ «Срібний берег» на нього.

Усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою водного фонду по АДРЕСА_1, площею 0,3933 га (кадастровий номер :90:007:0068), шляхом зобов`язання ТОВ «Срібний берег» повернути її територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради з приведенням її у придатний до використання стан шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва, що розташовані на ній.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Срібний берег»на користь Київської міської прокуратури (вул. Предславинська, 45/9, м. Київ, 03150, ) судовий збір у розмірі 8 946,67 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Київської міської прокуратури (вул. Предславинська, 45/9, м.Київ, 03150, ) судовий збір у розмірі 8 946,67 грн.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь Київської міської прокуратури (вул. Предславинська, 45/9, м. Київ, 03150, ) судовий збір у розмірі 8 946,67 грн.

Позивач: Київська міська рада, , адреса: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Срібний берег», , адреса: 03040, м. Київ, пр-т Голосіївський, 92/1, кв. 35.

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: