Справа №:2-44/2011(1)
Провадження №: 8/755/14/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" вересня 2025 р. місто Київ

Дніпровський районний суд м. Києва у складі - головуючий суддя САВЛУК Т.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення, ухваленого Дніпровським районним судом міста Києва в межах розгляду цивільної справи №2-44 (провадження №2/2604/1518/2012)за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи: приватний нотаріус Пузік Юрій Олександрович, ОСОБА_8 , Брокерська контора №587 ТОВ «Отон-лтд», ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , Орган опіки та піклування Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації про визнання, що підстав для проведення повторної експертизи - №402 від 08.06.2004 року не було; що для проведення повторної експертизи №402 залучались документи з порушенням процесуальних норм не в повному об`ємі, про визнання недійсною довіреності від 30 грудня 1997 року та договорів купівлі-продажу, та зустрічним позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_13 до ОСОБА_7 , Солом`янського РУ ГУ МВС України в м. Києві, треті особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_14 , Орган опіки та піклування Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації про визнання добросовісними набувачами та зняття арешту з квартири,

в с т а н о в и в:

24 жовтня 2012 року Дніпровським районним судом міста Києва (головуючий суддя Савлук Т,В.) за результатами розгляду цивільної справи №2-44 (провадження №2/2604/1518/2012) ухвалено судове рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи: приватний нотаріус Пузік Юрій Олександрович, ОСОБА_8 , Брокерська контора №587 ТОВ «Отон-лтд», ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , Орган опіки та піклування Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації про визнання, що підстав для проведення повторної експертизи - №402 від 08.06.2004 року не було; що для проведення повторної експертизи №402 залучались документи з порушенням процесуальних норм не в повному об`ємі, про визнання недійсною довіреності від 30 грудня 1997 року та договорів купівлі-продажу відмовити.

Відмовлено у задоволені зустрічного позову ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_13 до ОСОБА_7 , Солом`янського РУ ГУ МВС України в м. Києві, треті особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_14 , орган опіки та піклування Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації про визнання добросовісними набувачами та зняття арешту з квартири.

5 березня 2013 року колегією суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду м. Києва постановлено ухвалу про відхилення апеляційної скарги ОСОБА_3 , представника ОСОБА_2 , представника ОСОБА_14 . Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 24 жовтня 2012 року залишити без змін.

02 вересня 2025 року (вх.№51645) до суду надійшла заява ОСОБА_1 про заміну сторони цивільного процесу позивача ОСОБА_14 на її правонаступника ОСОБА_1 , та перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення по справі №2-44 (провадження №2/2604/1518/2012), мотивуючи свою позицію щодо підстав для перегляду судового рішення ОСОБА_1 посилається на той факт, що він є правонаступником ОСОБА_15 та ОСОБА_14 , що підтверджується Витягом про реєстрацію в спадковому реєстрі спадкових справ відносно вказаних спадкодавців, тому, на його думку, має право , як правонаступник сторони цивільного процесу, звернутися до суду із заявою про перегляд ухваленого судового рішення за нововиявленими обставинами,

Вивчивши матеріали заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та долучені до неї додатки на предмет дотримання суб`єктом звернення вимог цивільного процесуального законодавства щодо звернення з такою категорією заяв, суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є, згідно з п.1 ч.2 ст. 423 ЦПК України, істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Відповідно до п.1 ч.1ст. 424 ЦПК України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

Згідно з п.1 ч. 2 ст. 424 ЦПК України, з урахуванням приписів частини першої цієї статті заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подана з підстави, визначеної пунктом 1частини другої статті 423 цього Кодексу, не пізніше трьох років з дня набрання таким судовим рішенням законної сили.

Відповідно до ч. 3 ст. 424 ЦПК України строки, визначені в частині другій цієї статті, не можуть бути поновлені.

За змістом положень статті 55 Конституції України кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку.

Водночас, статтею 9 Конституції України передбачено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції в праві встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Заяви про перегляд у зв`язку з нововиявленими обставинами можуть бути подані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, протягом одного місяця з дня встановлення обставини, що є підставою для перегляду.

У пункті 11 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 4 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» роз`яснено, що відповідно до частини першої статті 362 ЦПК заяви про перегляд у зв`язку з нововиявленими обставинами можуть бути подані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Частиною першою статті 42 ЦПК України передбачено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Перелік учасників справи позовного провадження є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Отже, з аналізу змісту вказаних норм можна дійти висновку, що заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами можуть бути подані учасниками справи, тобто сторонами та третіми особами, які були залучені до участі у справі в суді першої інстанції до ухвалення рішення.

Згідно зі ст.55 ЦПК України таку заяву може подати правонаступник особи, яка брала участь у справі, незалежно від виду провадження, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

Особа, яка не була залучена до участі у справі, але вважає, що суд вирішив питання про її права, свободи чи обов`язки, не має права на подання заяви про перегляд судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Як убачається з мотивувальної частини судового рішення, ухваленого Дніпровським районним судом міста Києва 24 жовтня 2012 року, судом встановлено наступні обставини:

« ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_15 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть, яке видане Відділом реєстрації смерті у м. Києві 04 листопада 2009 року (актовий запис №19861). (а.с.42 т.5)

Відповідно до п.6 ч.1 ст.205 Цивільного процесуального кодексу України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо померла фізична особа, яка була однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

В межах розгляду даної справи, на підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 27 серпня 2010 року, яка залишена без змін за ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 10 листопада 2010 року та ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 травня 2011 року, провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_15 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи: приватний нотаріус Пузік Юрій Олександрович, ОСОБА_8 , Брокерська контора №587 ТОВ «Отон-лтд», ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , Орган опіки та піклування Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації про визнання, що підстав для проведення повторної експертизи - №402 від 08.06.2004 року не було; що для проведення повторної експертизи №402 залучались документи з порушенням процесуальних норм не в повному об`ємі, про визнання недійсною довіреності від 30 грудня 1997 року, про визнання недійсними договорів купівлі-продажу квартири, - закрито.

Провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_14 , ОСОБА_2 до ОСОБА_15 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи: приватний нотаріус Пузік Юрій Олександрович, ОСОБА_8 , брокерська контора №587 ТОВ «Отон-лтд», ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , Орган опіки та піклування Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації про визнання, що підстав для проведення повторної експертизи - №402 від 08.06.2004 року не було; що для проведення повторної експертизи №402 залучались документи з порушенням процесуальних норм не в повному об`ємі, про визнання недійсною довіреності від 30 грудня 1997 року; про визнання недійсними договорів купівлі-продажу квартири; про визнання недійсним договору дарування закрито в частині позовних вимог про визнання недійсним договору дарування. (а.с.76-79 т.6)

В подальшому, на підставі рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 18 березня 2011 року позов ОСОБА_14 до Київської міської ради, третя особа Головне управління юстиції у місті Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволено. Визначено ОСОБА_14 додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_15 ,, терміном на три місяці з моменту набрання чинності рішенням суду. (а.с.128-129 т.7)

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 14 жовтня 2011 року позовну заяву ОСОБА_14 до ОСОБА_1 , третя особа Головне управління юстиції у місті Києві про визнання права власності на рухоме та нерухоме майно в порядку спадкування за законом задоволено. Визнано за ОСОБА_14 право власності на рухоме майно на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлого сина ОСОБА_15 . (а.с.164-166 т.7)

Рішенням апеляційного суду міста Києва від 12 червня 2012 року, апеляційну скаргу ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_13 задоволено. Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 14 жовтня 2011 року у справі за позовом ОСОБА_14 до ОСОБА_1 , третя особа Головне управління юстиції у місті Києві про визнання права власності на рухоме та нерухоме майно в порядку спадкування за законом скасовано та ухвалене нове рішення наступного змісту. В задоволенні позовних вимог ОСОБА_14 до ОСОБА_1 , третя особа Головне управління юстиції у місті Києві про визнання права власності на рухоме та нерухоме майно в порядку спадкування за законом відмовити в повному обсязі. (а.с.237-239 т.7)

Як встановлено у мотивувальній частині рішення суду апеляційної інстанції: «Вирішуючи питання про задоволення позовних вимог ОСОБА_14 суд першої інстанції виходив з того, що спірна квартира належала ОСОБА_15 до моменту його смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Однак колегія суддів не може погодитись з таким висновком, оскільки судом першої інстанції не взято до уваги той факт, що квартира АДРЕСА_1 на час винесення оскаржуваного рішення понад дванадцять років перебувала у власності інших осіб, зокрема апелянтів, на підставі договору купівлі-продажу.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини належать права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини та не припинились внаслідок його смерті.

Виходячи із зазначеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що квартира АДРЕСА_1 не входить до маси спадкового майна, а тому не могла бути предметом визнання права власності на неї в порядку спадкування за законом»

За наведених обставин суд приходить висновку про відмову у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення, ухваленого Дніпровським районним судом міста Києва в межах розгляду цивільної справи №2-44 (провадження №2/2604/1518/2012), оскільки заяву подано фізичною особою, яка не є стороною у справі , не брала участь у справі, та відсутні докази, які мали підтвердити, що суб`єкт звернення є правонаступником однієї із сторін цивільного процесу.

Щодо окремо поставленого питання про заміну позивачів ОСОБА_15 та ОСОБА_14 їхнім правонаступником ОСОБА_1 , суддя приходить до наступного.

За змістом положень частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до положень частини першої та п`ятої статті 442 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником. Заяву про заміну сторони її правонаступником може подати сторона (заінтересована особа), державний або приватний виконавець.

Положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

За змістом положень частини 1 статті 446 Цивільного процесуального кодексу України процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах, вирішуються судом, який розглядав справу як суд першої інстанції, якщо інше не визначено цим розділом.

Отже, згідно з вказаними положеннями, заява сторони (заінтересованої особи), державного або приватного виконавця про заміну сторони виконавчого провадження підлягає розгляду у суді, який розглядав справу як суд першої інстанції, оскільки інше не передбачено Розділом VI «Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах та рішень інших органів (посадових осіб)».

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. ( ч. 1 ст. 48 Цивільного процесуального кодексу України)

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, порушила, не визнала чи оспорила його цивільні права та інтереси. Відповідач є стороною у цивільному процесі та учасником справи у зв`язку з позовними вимогами, які пред`являються до нього позивачем.

При цьому неналежний відповідач - це особа, притягнута до участі у справі позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що виконання зобов`язання (вчинення на користь позивача певної дії, зокрема, передання майна, виконання роботи, надання послуги, сплати грошей тощо, або утримання від певної дії) покладено на іншу особу - належного відповідача.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки право попередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Відповідно до статті 55 Цивільного процесуального кодексу України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язані, а також в інших випадках замін особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

В позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Верховний Суд вказав, що суд будь-якої інстанції зобов`язаний залучити до участі у справі правонаступника сторони або третьої особи, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво прав та обов`язків відповідної особи, а правонаступник існує. Питання процесуальної правосуб`єктності сторони, третьої особи, їхніх правонаступників належать до тих, які суд має вирішити під час розгляду справи незалежно від стадії судового процесу. Не є перешкодами для з`ясування підстав процесуального правонаступництва межі розгляду справи у суді відповідної інстанції, а також предмет доказування за відповідними позовними вимогами.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

В позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

За встановлених обставин, суддя дійшов висновку про наявність підстав для відмови у прийнятті заяви ОСОБА_1 про заміну сторони цивільного процесу (п.1 прохальної частини заяви за нововиявленими обставинами), оскільки на час звернення з цією заявою до суду розгляд цивільної справи завершено шляхом ухвалення судового рішення, яке було предметом перегляду судами апеляційної та касаційної інстанцій, в той же час заміна сторони цивільного процесу (позивача, відповідача, третьої особи) після завершення розгляду справи по суті не передбачено цивільним процесуальним законодавством.

Керуючись статтями 42, 55, 260, 261, 423, 425, 427 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

п о с т а н о в и в :

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення, ухваленого Дніпровським районним судом міста Києва в межах розгляду цивільної справи №2-44 (провадження №2/2604/1518/2012).

Відмовити у прийнятті заяви ОСОБА_1 в частині вимог щодо заміни сторони цивільного процесу (позивача у справі) її правонаступником.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://dn.ki.court.gov.ua

С у д д я