Справа № 305/3023/25
Номер провадження 2/305/844/25
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження у справі

09.09.2025 м. Рахів

Суддя Рахівського районного суду Закарпатської області Ластовичак В.Ю., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ТО "Бізнес Позика" до ОСОБА_1 про стягнення заборогованості,

встановив:

До суду 21.08.2025 надійшо позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес позика", в інтересах якого діє Памірський М.А., до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

З метою виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України, суд отримав відомості з Єдиного державного демографічного реєстру через електронний кабінет ЄСІТС про зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_1 .

Як вбачається з відповіді за № 1696248 від 25.08.2025 з Єдиного державного демографічного реєстру, за параметрами: " ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 " особа зарестрована за адресою АДРЕСА_1 , 10.10.2024 та знятий з реєстрації того ж дня.

Для уточнення даних судом було зроблено запит до Великобичківської селищної ради.

Згідно з відповіддю на запит від 09.09.2025, ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , знятий з реєстрації 10.10.2024 у зв`язку зі смертю, на підставі свідоцтва про смерть НОМЕР_2 від 10.10.2024.

У постанові Верховного Суду від 05.04.2021 у справі № 200/21020/15-ц зазначено, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали можливість здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні. Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе шляхом залучення правонаступника померлої сторони (учасника) та лише за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Пунктом 6 частини 1 статті 186 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Правонаступників у справі можна залучити тільки у випадку, коли смерть фізичної особи сталася вже після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі. Аналіз норм статей 25, 26 ЦК України, 42, 46, 47, 48 ЦПК України свідчить про те, що на момент відкриття провадження у справі відповідач повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність, в іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

У даному випадку, враховуючи, що відповідач помер до відкриття провадження у справі, а померла фізична особа не може бути стороною у справі, у відкритті провадження у справі слід відмовити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України.

Таке рішення узгоджується з правовими висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 05.04.2021 у справі № 200/21020/15-ц та від 30.06.2023 у справі № 681/1267/22.

Керуючись статтями 186, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

постановив:

Відмовити у відкритті провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України у зв`язку із тим, що заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Віктор ЛАСТОВИЧАК