У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.09.2025 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., розглянувши клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Семанцо Олександра Олександровича про розгляд справи в порядку загального позовного провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та Ради адвокатів Закарпатської області про захист честі, гідності та ділової репутації,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та Ради адвокатів Закарпатської області про захист честі, гідності та ділової репутації.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Зареви Н.І. від 29.08.2025 вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу визнано малозначною. Розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.09.2025 головуючою суддею визначено Світлик О.М.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М. від 03.09.2025 прийняти до свого провадження матеріали цивільної справи №308/11085/25 за даною позовною заявою.

12.09.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Семанцо О.О. надійшло клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, згідно з яким просить розгляд цивільної справи №308/11085/25 проводити в порядку загального позовного провадження з викликом сторін.

На обґрунтування вказаного клопотання представник відповідача зауважує, що враховуючи складність справи, необхідність дослідження значного обсягу доказів, можливість виклику та допиту свідків, а також для забезпечення повного, всебічного і об`єктивного розгляду спору, вважає за необхідне здійснити розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Дослідивши матеріали справи, суддя дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 2, 4 - 6 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 274 ЦПК України визначено справи, які розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження, а ч. 1 ст. 277 ЦПК України передбачено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається (ч. 6 ст. 277 ЦПК України).

Суддя враховує, що перелік справ, які в обов`язковому порядку підлягають розгляду в порядку загального позовного провадження наведено у ч. 4 ст. 274 ЦПК України: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Справа, що є предметом розгляду, до категорій спорів, для яких законом передбачено розгляду в порядку зального позовного провадження, не відноситься.

Крім того, ч. 4 ст. 193 ЦПК України встановлено, що у випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

У справі, що є предметом розгляду, зустрічного позову не подано.

Згідно з ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Суддя наголошує, що спрощене провадження (як з викликом, так і без виклику сторін) спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження без виклику сторін не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги.

Сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, надавати суду свої докази на спростування взаємних вимог та заперечень у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

Усі наявні у сторін докази безперешкодно можуть бути надані ними суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (письмовому провадженні).

З наявних матеріалів справи необхідності проведення судового засідання, у тому числі підготовчого засідання, не вбачається.

Характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають здійснення судового розгляду в порядку загального позовного провадження чи спрощеного позовного з викликом (повідомленням) сторін.

Доказів необхідності переходу до загального позовного провадження зі спрощеного представником відповідача не надано.

У той же час, суддя зауважує, що доводи представника відповідача про необхідність розгляду даної справи в порядку загального позовного провадження, у звязку із можливістю виклику та допиту свідків не можуть бути прийняті до уваги, оскільки у даному випадку жодною із сторін в рамках даної справи не було заявлено відповідних клопотань про виклик та допит свідків, а тому вказана обставина не може бути беззаперечною підставою для розгляду даного спору в судовому засіданні у загальному позовному провадженні.

Крім того, суддя звертає увагу, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін не призводить до порушення принципу справедливості, оскільки задля досягнення його досягнення процесуальне законодавство наділяє сторін рівними правами, використання яких у спрощеному позовному провадженні ніяким чином не обмежено. Усі свої доводи та міркування сторони мають право викладати у письмових заявах чи клопотаннях.

Враховуючи викладене, дослідивши клопотання представника відповідача, матеріали справи, предмет та підстави позову, суддею не встановлено обґрунтованих підстав для переходу до розгляду справи в порядку загального позовного провадження, відтак у задоволенні клопотання представника відповідача слід відмовити.

Керуючись ст. 12, 13, 43, 49, 174, 258-261, 277, 279 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Семанцо Олександра Олександровича про розгляд справи в порядку загального позовного провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та Ради адвокатів Закарпатської області про захист честі, гідності та ділової репутації відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області О.М. Світлик