__________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-н/947/8022/25
УХВАЛА

про відмову у видачі судового наказу

10.09.2025 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Скриль Ю.А., розглянувши заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Невський 35,37» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , заборгованості по оплаті комунальних послуг за період з грудня 2017 по червень 2023 року, у розмірі 18 411,67 грн, судовий збір у розмірі 242,24 грн та витрати на правничу допомогу у розмірі 2000 грн,

ВСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Невський 35,37» звернулось до Київського районного суду м. Одеси із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості з оплати житлово-комунальних послуг у розмірі 18 411,67 грн, судовий збір у розмірі 242,24 грн та витрати на правничу допомогу у розмірі 2000 грн.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу розподілено судді Скриль Ю.А.

Відповідно до ч. 5 ст. 165 ЦПК України у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви, крім випадків подання заяви про видачу судового наказу в електронній формі до боржника, який має офіційну електронну адресу, звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника.

Так, на виконання вимог ч. 5 ст. 165 ЦПК України, Київським районним судом м. Одеси було направлено запит до ВОМІРМП УПРЕ ГУ ДМС в Одеській області щодо повідомлення місця реєстрації боржника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно з відомостями ВОМІРМП УПРЕ ГУ ДМС в Одеській області від 12.08.2025 №5188/16122, боржниця ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована в АДРЕСА_1 , що належить до території Київського району м. Одеси.

Однак, розглянувши заяву про видачу судового наказу та додані до неї матеріали, суд дійшов висновку про необхідність відмовити у прийнятті заяви про видачу судового наказу з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 160 ЦПК України, судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених ст. 161 цього Кодексу.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг.

Згідно з ч. 1 ст. 163 ЦПК України заява про видачу судового наказу подається до суду у письмовій формі та підписується заявником або його представником.

За правилами п. 2 ч. 2 ст. 163 ЦПК України, у заяві про видачу судового наказу повинно бути зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до ч. 4 ст. 163 ЦПК України якщо заяву подано в електронній формі до боржника, який має електронний кабінет, заявник надалі повинен подавати будь-які процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом його заяви, виключно в електронній формі.

У вищевказаній заяві про видачу судового наказу відсутні відомості про наявність або відсутність у боржника електронного кабінету.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Слід зазначити, що нормами ЦПК України не передбачено порядок подання через підсистему «Електронний суд» заяви про видачу судового наказу до боржника, який не має зареєстрованої офіційної електронної адреси, тому у даному випадку суд застосовує положення ЦПК України щодо подання до суду в електронній формі позовної заяви та документів, що додаються до неї.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно ч. 7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету у паперовій формі листом з описом вкладення.

Судом також враховуються положення ст. 14 ЦПК України щодо можливості обміну документів між учасниками судового процесу через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему (далі ЄСІТС).

Одночасно суд зазначає, що згідно Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270, розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимоги Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» і підтверджує факт надання послуг поштового зв`язку.

Відповідно до положень пунктів 59, 61 постанови Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270 «Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку» внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення копії заяви про видачу судового наказу та доданих до неї документів іншим учасникам справи, у разі відсутності у них зареєстрованого електронного кабінету у системі «Електронний суд», може бути лише бланк опису вкладення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фінансовим чеком про відправлення.

Саме опис вкладення є офіційним підтвердженням наявності у відправленні того пакету документів, який був надісланий відправником (постанова Верховного Суду від 18 квітня 2019 року у справі № 914/1955/17).

Отже, у разі подання до суду заяви про видачу судового наказу та документів, що додаються до неї, в електронній формі, заявник зобов`язаний додати до заяви доказ надсилання таких матеріалів боржнику, а саме квитанцію про їх направлення, сформовану у ЄСІТС, у разі наявності електронного кабінету у боржника, або лист з описом вкладення у разі відсутності у боржника електронного кабінету.

Проте, до заяви про видачу судового наказу не додано доказів надсилання боржниці копії поданої заяви з доданими до неї матеріалами як за допомогою ЄСІТС, так і листом з описом вкладення.

Крім того, дослідивши матеріали справи, суддя приходить до висновку, що заявником не підтверджено належність на праві власності нерухомого майна, за яким нараховується заборгованість за житлово-комунальні послуги, та не надано відповідних документів, що підтверджують цей факт. Водночас, до заяви про видачу судового наказу надана довідка про заборгованість у розмірі 18 411,67 грн, станом на 01.07.2023 рік, у якій не зазначено прізвище боржника, докази належності даного майна на праві власності ОСОБА_1 суду також не надано.

Пунктом 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2011 року №14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» визначено, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу.

З урахуванням викладеного, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, суд вважає за необхідне відмовити Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Невський 35,37» у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг у розмірі 18 411,67 грн.

Керуючись ст. п. 1, ч. 1 ст. 165 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Невський 35,37» у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч. 1 ст. 166 ЦПК України, відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у 15-ти денний строк з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Ю. А. Скриль