Справа № 274/4745/25 Провадження № 2/0274/1951/25
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
04.09.25 р.м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Руденченко В.С.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовомОСОБА_1
доБердичівської міської ради Житомирської області, представником якого є Окунь О.М.,
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору:ОСОБА_2 ,
провизначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернулася з позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позов обґрунтований тим, що ОСОБА_1 нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 у зв`язку з тим, що вона пропустила строк звернення з заявою для прийняття спадщини. Цей строк вона пропустила з поважних причин, оскільки після смерті ОСОБА_3 сестра ОСОБА_1 ОСОБА_2 , забрала всі правовстановлюючі документи на спадкове майно та виїхала до Чеської Республіки. У зв`язку з відсутністю цих документів ОСОБА_1 , отримавши консультацію нотаріуса про те, що у разі ненадання таких документів їй буде відмовлено в оформленні спадщини, не зверталася до нотаріуса для оформлення спадщини. Навесні 2025 р. ОСОБА_2 добровільно передала ОСОБА_1 оригінали правовстановлюючих документів на спадкове майно.
Бердичівська міська рада Житомирської області позов визнала, про що зазначила у заяві від 29.08.2025 р. (а. с. 48).
ОСОБА_2 позов визнала, про що зазначила у заяві від 28.07.2025 р. (а. с. 41).
Судом з`ясовано, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Бердичеві Житомирської області (актовий запис № 843 від 28.05.2022 р.), що підтверджується свідоцтвом від 28.01.2022 р. про смерть (а. с. 14).
За заповітом від 17.11.2015 р. ОСОБА_3 все її майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що на день смерті їй буде належати за законом, заповіла дочкам ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а. с. 24).
Таким чином, зважаючи на зміст статей 1216 1218, 1222 та 1223 Цивільного кодексу України, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є спадкоємцями ОСОБА_3 за заповітом.
Відповідно до частини третьої статті 1268, частин першої та другої статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Таким чином ОСОБА_1 як така, що на час відкриття спадщини постійно з ОСОБА_3 не проживала, для прийняття спадщини повинна була подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування, заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), проте не зробила цього, що випливає зі змісту її позовної заяви та постанови від 12.06.2025 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Сітяшенко В.А. (а. с. 12).
Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до абзаців першого та другого пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Згідно з частиною першою статті 1221 Цивільного кодексу України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Тобто відповідачами у цій справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 , і лише за їх відсутності територіальна громада в особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Зміст постанови від 12.06.2025 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Сітяшенко В.А. та Витягу від 12.06.2025 р. про реєстрацію в Спадковому реєстрі (тип реєстрації реєстрація спадкової справи) не вказують на те, що наявні інші спадкоємці (за законом) ОСОБА_3 , які б прийняли спадщину, а тому Суд виходить з того, що такі спадкоємці відсутні (а. с. 22, 23).
Як зазначалося вище, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Бердичеві Житомирської області, у тому Суд виходить з того, що місцем відкриття спадщини є м. Бердичів Житомирської області.
Таким чином Бердичівська міська рада Житомирської області є належним відповідачем у справі, оскільки місцем відкриття спадщини ОСОБА_3 є м. Бердичів Житомирської області, а інші спадкоємці, які прийняли спадщину ОСОБА_3 , відсутні.
Як вбачається зі змісту позовної заяви, ОСОБА_1 пропустив строк, встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки після смерті ОСОБА_3 сестра ОСОБА_1 ОСОБА_2 , забрала всі правовстановлюючі документи на спадкове майно та виїхала до Чеської Республіки. У зв`язку з відсутністю цих документів ОСОБА_1 , отримавши консультацію нотаріуса про те, що у разі ненадання таких документів їй буде відмовлено в оформленні спадщини, не зверталася до нотаріуса для оформлення спадщини. Навесні 2025 р. ОСОБА_2 добровільно передала ОСОБА_1 оригінали правовстановлюючих документів на спадкове майно.
Частиною третьою статті 12 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
В порушення зазначеної норми Цивільного процесуального кодексу України ОСОБА_1 не довела обставин, на які посилається як на поважні причини попуску строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України для подання заяви про прийняття спадщини.
Але якщо ж навіть і виходити з того, що ці обставини дійсно існували, то вони жодним чином не перешкоджала ОСОБА_1 у встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України строк вчинити дії з прийняття спадщини (подати заяву про прийняття спадщини) після смерті ОСОБА_3 .
Таким чином невчинення ОСОБА_1 дій з прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , не пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, тобто причини, з яких вона не вчинила ці дії, не є поважними.
Разом з тим, оскільки, як зазначалось вище, інші спадкоємці ОСОБА_3 , які прийняли спадщину, відсутні, а Бердичівська міська рада Житомирської області позов визнала, таке визнання не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, Суд вважає, що визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , відповідатиме таким загальним засадам цивільного законодавства як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України).
Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 206, 258, 259, 263 265 Цивільного процесуального кодексу України,
2. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут