629/1649/25, 2/612/161/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2025 року с-ще Близнюки

Близнюківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Масло С.П.

за участю секретаря судового засідання Чміль Т.А.,

позивача ОСОБА_1 ,

представників відповідачів Мостової К.О., Павлюченка А.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в с-щі Близнюки цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області в особі Відділу дізнання ГУНП в Харківській області, Державної казначейської служби України, Харківської обласної прокуратури в особі Лозівської окружної прокуратури Харківської області про стягнення моральної шкоди,-

в с т а н о в и в:

В провадженні Близнюківського районного суду Харківської області перебуває дана цивільна справа.

В матеріалах даної цивільної справи наявне клопотання про проведення судово психологічної експертизи від 15.05.2025, в якому позивач ОСОБА_1 просив суд: 1) призначити по справі судово психологічну експертизу у відношенні позивача ОСОБА_1 . В обґрунтування клопотання вказав, що у відповідності до Науково методичних рекомендацій з питань призначення судових експертиз та експертних досліджень, які затверджені наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 до компетенції атестованого судового експерта психолога відноситься питання визначення можливого розміру грошової компенсації за завдані особі страждання (моральну шкоду), якщо такі страждання будуть встановлені.

Крім того, в матеріалах справи наявне клопотання позивача про залучення у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору стороні позивача Міністерство внутрішніх справ України, Офіс Генерального прокурора України, Вищу раду правосуддя. В обґрунтування клопотання зазначає, що рішення суду може вплинути на авторитет цих органів. Крім того, ВРП має повноваження вживати заходи для захисту незалежності суддів.

Позивач ОСОБА_1 у підготовчому судовому засіданні клопотання підтримав та просив їх задовольнити.

Представник ГУ НП в Харківській області у підготовчому судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотань.

Представник прокуратури у підготовчому судовому засіданні проти призначення експертизи не заперечував, проте заперечував проти клопотання про залучення у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору стороні позивача Міністерства внутрішніх справ України, Офісу Генерального прокурора України, Вищої ради правосуддя.

Суд, заслухавши думку сторін, які з`явилися у підготовче судове засідання, дослідивши клопотання, дійшов наступних висновків.

За приписами ч.2 ст.214 ЦПК України, на головуючого відповідно до завдань цивільного судочинства покладається, крім іншого, обов`язок усувати із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Як вбачається з позовних вимог, позивач просить стягнути моральну шкоду заподіяну йому через навмисну тривалу протиправну бездіяльність та прийнятті незаконних рішень під час досудового розслідування по кримінальному провадженню.

Отже, позивачем чітко визначено предмет і підстави позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Згідно з ч. 5 ст. 53 ЦПК України, про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Дослідивши доводи клопотання про залучення МВС України, ВРП та Офісу ГПУ, як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, суд дійшов висновку, що рішення по даній цивільній справі ніяким чином не вплине на права та обов`язки МВС України, ВРП та Офісу ГПУ щодо однієї зі сторін по справі, тому клопотання про їх залучення, як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, не підлягає задоволенню.

Щодо клопотання про призначення судово-психологічної експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно із ч. 1ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно пунктів 6.3, 6.4 розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакціїнаказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Пунктом 6.6. Інструкції до орієнтовного переліку питань, що ставляться на вирішення такої експертизи, віднесено питання: чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи (прізвище, ім`я та по батькові)? якщо так, чи завдані особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода)? чи спричинені особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі? якщо особі (прізвище, ім`я та по батькові) завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.

Враховуючи те, що встановлення обсягу моральної шкоди за завдані страждання для відшкодування моральної шкоди, завданої позивачу потребує спеціальних знань у цій галузі, а висновок експерта є одним із джерел доказів, суд вважає за можливе призначити судову психологічну експертизу.

На вирішення експерта поставити питання, які визначенні у клопотанні від 15.05.2025.

Питання, які запропоновані позивачем (перелічені на другому аркуші постанови від 05.09.2025 про часткову відмову у задоволенні клопотання потерпілого починаючи з абзацу «Пункт № 2…») суд відхиляє, оскільки частина цих питань стосується ОСОБА_1 саме як потерпілого по кримінальному провадженню, інша частина питань відноситься до психіатричної експертизи, про проведення якої позивач по цій справі не клопоче.

Витрати за проведення експертизи, згідно ст. 139 ЦПК України, покласти на позивача.

Проведення експертизи належить доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України, як про це уточнив позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 107 ЦПК України, суд вважає необхідним, передати для дослідження експерту матеріали цивільної справи № 629/1649/25.

В зв`язку з призначенням експертизи, суд відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, зупиняє провадження по справі на час проведення експертизи.

Керуючись ст. ст. 12, 53,103,104,107, 252 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Міністерства внутрішніх справ України, Офісу Генерального прокурора України, Вищої ради правосуддя відмовити..

Клопотання позивача про призначення судово-психологічної експертизи задовольнити.

Призначити у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області в особі Відділу дізнання ГУНП в Харківській області, Державної казначейської служби України, Харківської обласної прокуратури в особі Лозівської окружної прокуратури Харківської області про стягнення моральної шкоди, судово-психологічну експертизу та поставити перед експертом такі питання:

1. Які індивідуально психологічні особливості має під експертний ОСОБА_1 ?

2. Чи є ситуація, що досліджуються органом досудового розслідування за кримінальним провадженням 0000089 від 13.03.2022 за ч.1 ст. 125, ч.1 ст. 126 КК України психотравмуючою для ОСОБА_1 ? Якщо так, то чи завдані ОСОБА_1 страждання (моральна шкода)?

4. Якщо ОСОБА_1 завдані страждання (моральна шкода) за цим кримінальним провадженням та звернення з цього приводу з апеляційними скаргами в період часу з квітня 2022 року по теперішній час до Харківського апеляційного суду, Полтавського апеляційного суду, Другого апеляційного адміністративного суду та їх розгляду даними судами, а також Верховним судом, та розгляду скарг Лозівським міськрайонним судом Харківської області, Близнюківським районним судом Харківської області, Первомайським міськрайонним судом Харківської області, звернення зі скаргами до органів сектору дізнання Лозівського РВП ГУНП в Харківській області, ГУНП в Харківській області, Міністерства Внутрішніх справ України, то який орієнтовний розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральна шкоду)?

Проведення судової психологічної експертизи доручити Національному науковому центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України (м. Харків, вул. Золочівська, 8А).

Надати в розпорядження експертів всю медичну документацію на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Оплату за проведення судово-психологічної експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 .

Копію ухвали направити до Національному науковому центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України для організації проведення експертизи.

Надати для проведення експертизи матеріали цивільної справи № 629/1649/25.

Про дату, час і місце проведення експертизи повідомити учасників процесу.

На час виконання експертизи провадження у справі зупинити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення або в порядку ч.2 ст. 354 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Дата складання повної ухвали 11.09.2025 року.

Суддя С.П. Масло