Справа №760/8262/25
Провадження №2/760/8559/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 вересня 2025 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва

складі головуючого судді Аксьонової Н.М.,

з участю секретаря судового засідання Омельян Я.С.,

представника позивача адвоката Ольховського О.Г.,

представника відповідача адвоката Браніцького О.М.,

розглянувши у підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Ольховський О.Г. звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить суд встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , стягнути з відповідача судові витрати.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 березня 2025 року для розгляду визначено суддю Аксьонову Н.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 01 квітня 2025 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 25 квітня 2025 року вказану цивільну справу прийнято до розгляду відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 02 червня 2025 року було задоволено клопотання представника відповідача про продовження процесуального строку для подання відзиву та продовжено відповідачу строк для подання відзиву до 12 червня 2025 року включно.

06 червня 2025 року до суду надійшов відзив на позовну заяву.

08 вересня 2025 року до суду від представника позивача адвоката Ольховського О.Г. надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог та позовну заяву в новій редакції, у якій просить суд:

- встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частки житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

- стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав заяву про збільшення позовних вимог та просив її прийняти до розгляду.

Представник відповідача в судовому засіданні просив відмовити у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог, покликаючись на те, що із заяви про збільшення позовних вимог вбачається зміна і предмету і підстав позову.

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до таких висновків.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною третьою статті 49 ЦПК України визначено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Крім того, загальні положення ЦПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Суд звертає увагу, що Верховним Судом у постанові від 09 липня 2020 року у справі №922/404/19 зроблено висновок: позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти, відповідно, збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під видом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається, і Верховний Суд вказує, що, якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Отже під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти, відповідно, збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

У разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Як вбачається із заяви про збільшення позовних вимог, позивач просить суд встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ; визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частки житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати.

Таким чином, із заяви про збільшення позовних вимог вбачається зміна підстав та предмету позову, оскільки заявлена у цій заяві вимога про визнання права власності на майно в порядку спадкування є новою позовною вимогою.

Враховуючи вищезазначене, у прийнятті заяви про збільшення розміру позовних вимог необхідно відмовити, що не позбавляє позивача права на звернення до суду з такою вимогою шляхом подання до суду нової позовної заяви.

Керуючись ст. 43, 49, 260, 261 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у прийнятті заяви ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог від 05 вересня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя Солом`янського

районного суду міста Києва Н.М. Аксьонова