ПОСТАНОВА

Іменем України

11 вересня 2025 року м. Кропивницький

справа № 398/3773/25

провадження № 22-ц/4809/1368/25

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючий суддя Дьомич Л. М. (суддя - доповідач),

судді Мурашко С.І., Письменний О. А.

за участю секретаря Соловйової І.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 20 червня 2025 року в справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - приватний нотаріус Олександрійського міського нотаріального округу Хоменко Володимир Юрійович, про встановлення факту, що має юридичне значення (судя Дубровська Н.М.), суд

В С Т А Н О В И В :

19 червня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересованою особою зазначив приватного нотаріуса Олександрійського міського нотаріального округу Хоменка Володимира Юрійовича.

Просить суд встановити факт припинення іпотеки за договором іпотеки №KGALGK01582004 від 19.02.2007 року та скасувати в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запис про обтяження, заборону відчуження на нерухоме майно від 19.02.2007 року №15256 та скасувати в Державному реєстрі іпотек запис про іпотеку від 19.02.2007 року №15263.

Метою, а відтак юридичним наслідком звернення, є зняття заборони відчуження з нерухомого майна.

Судова ухвала

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 20 червня 2025 року відмовлено у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа приватний нотаріус Олександрійського міського нотаріального округу Хоменко Володимира Юрійовича про встановлення факту, що має юридичне значення.

Суд виснував, що звернення стосується інтересів ПАТ КБ «Приватбанк», а також компанії «Юкрейн Мортгейнжє Лоун Файненс №1 Пі-ЕЛ-СІ» до якої перейшли права кредитора та іпотекодержателя за договором купівлі-продажу від 19.02.2007р. Наслідки встановлення заявленого юридичного факту, впливає на інтереси вказаних осіб, що підлягає розгляду у позовному провадженні.

Апеляційна скарга

Не погоджуючись з даним судовим рішенням, заявником подана апеляційна скарга, якою просить скасувати ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 20 червня 2025 року та зобов`язати суд першої інстанції відкрити провадження у справі.

В обґрунтування оскарження вказує, що ухвала винесена з порушенням норм матеріального та процесуального права. Так, суд неповно з`ясував фактичні обставини заяви та не дослідив, а відтак не надав належної оцінки доказам, не сприяв повному, об`єктивному та неупередженому розгляду.

В ухвалі суду не зазначено, яких саме права та обов`язків кредитора та іпотекодержателя та відповідно до яких норм чинного законодавства України, стосується звернення.

АТ КБ Приватбанк з 19.02.2007 року вилучений з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Державного реєстру іпотек. 03.10.2017 року компанія кредитор та іпотекодержатель «Юкрейн Мортгейдж Лоун Файненс № 1 ПІ-ЕЛ-СІ» ліквідована без правонаступництва.

18.02.2024 року закінчився строк дії кредитного та іпотечного договорів.

Таким чином пропозиція суду звернутися з позовною заявою до належного відповідача, є неможливою.

Місцевий суд не звернув уваги на наступне. Касаційний суд зауважує, що можуть існувати випадки, коли «відсутня» особа, яка має відповідати за позовом, тобто бути відповідачем (наприклад, припинення юридичної особи внаслідок ліквідації). Касаційний Суд підкреслює, що коли «відсутня» особа, яка має відповідати за позовом, тобто бути відповідачем (наприклад, припинення юридичної особи внаслідок ліквідації), то особа (іпотекодавець) може звернутися із заявою про встановлення факту припинення іпотеки, скасування запису про заборону відчуження нерухомого майна та запису про іпотеку згідно з абзацом третім частини четвертої статті 277 ЦК України, яка підлягає застосуванню на підставі аналогії закону.

Касаційний суд акцентує увагу, що рішення суду за заявою іпотекодавця про встановлення факту припинення іпотеки, коли «відсутня» особа - іпотекодержатель, яка має відповідати за позовом (наприклад, припинення юридичної особи внаслідок ліквідації без правонаступників), є підставою для скасування заборони відчуження нерухомого майна та запису про іпотеку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Касаційний суд підкреслює, що коли «відсутня» особа, яка має відповідати за позовом, тобто бути відповідачем (наприклад, припинення юридичної особи внаслідок ліквідації), то особа (іпотекодавець) може звернутися із заявою про встановлення факту припинення іпотеки, скасування відповідних обтяжень в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно згідно з абзацом третім частини четвертої статті 277 ЦК України, яка підлягає застосуванню на підставі аналогії закону.

Саме така правова позиція зазначена у Постанові Верховного Суду від 13 червня 2024 року справа № 333/8899/21, провадження № 61-6732св23.

Судом проігноровані та не взяті до уваги вимоги законодавства про встановлення факту, що має юридичне значення.

Рух справи

Ухвалою суду від 18 липня 2025 року відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 20 червня 2025 року.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 1 серпня 2025р справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 20 червня 2025 рокупризначено до розгляду в Кропивницькому апеляційному суді на 11 годину 30 хвилин 01 вересня 2025 року.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи від 01.09.2025р, змінений склад колегії суддів, з підстав вказаних у протоколі.

Участь в апеляційному суді

Сторони у судовому засіданні 1 вересня 2025 року участі не брали, що у відповідності до ч. 2 ст. 372 ЦПК України, не перешкоджає розгляду справи.

Заявник в апеляційній скарзі просив розгляд апеляційної скарги здійснювати за його відсутності.

Дата судового рішення

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 14 липня 2021 року у справі № 496/1332/18 (провадження № 61-559св21) зазначив, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За правилами ч.ч. 4, 5 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Таким чином, з урахуванням того, що розгляд даної справи здійснюється судом за відсутності учасників справи у зв`язку з їх неявкою, датою ухвалення рішення є дата складення повного судового рішення.

Позиція апеляційного суду щодо апеляційної скарги

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

До частин 1, 2, 4 та 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Переглянувши справу в межах доводів та вимог апеляційної скарги за наявними у ній доказами, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що ухвала суду першої інстанції відповідає зазначеним нормам закону, а тому вимоги апеляційної скарги не підлягають задоволенню.

Нормативне обґрунтування, застосовані норми.

Згідно із частиною першою статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

За змістом частин першої-другої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Мотиви апеляційного суду

Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У ч. 1 ст. 4 ЦПК України зазначено, що кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Звернення відбулось в порядку окремого провадження, заява про встановлення юридичного факту.

Суд має повноваження встановлювати лише такі факти, які за своїми ознаками є юридичними фактами, тобто такими, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності, чи відсутності певних прав.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Так. ОСОБА_1 просить встановити юридичний факт, а саме припинення іпотеки за договором іпотеки №KGALGK01582004 від 19.02.2007 року та скасувати в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запис про обтяження, заборону відчуження на нерухоме майно від 19.02.2007 року №15256 та скасувати в Державному реєстрі іпотек запис про іпотеку від 19.02.2007 року №15263. Як вказується заявником, у позасудовому порядку йому не вдалося захистити свої законні права та інтереси та зняти заборону відчуження з належного йому майна.

Вважає єдиним способом відновити своє порушене право - судове звернення про встановлення факту припинення іпотеки та внесення відомостей в реєстр заборон на відчуження нерухомого майна про відсутність таких заборон.

Колегія суддів звертає увагу, що заінтересованою особою вказаний приватний нотаріус, а також заявлено вимогу про скасування записів щодо іпотеки.

В порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Юридичними фактами є певні факти реальної дійсності, з якими нормою права пов`язується настання правових наслідків, зокрема виникнення, зміна або припинення цивільних прав та обов`язків, постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі № 632/580/17 (провадження № 61-51сво18)

Справи окремого провадження, про встановлення фактів, розглядаються за наявності певних умов. А саме, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Не підлягають розгляду в судовому порядку заяви про встановлення фактів, що мають юридичне значення, якщо законом визначено інший порядок їх встановлення.

В порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право, постанова Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення».

Верховний Суд у постанові від 15 квітня 2020 року у справі № 302/991/19 (провадження № 61-1128св20) вказав, що визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне. Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

В порядку частини четвертої статті 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Суд першої інстанції правильно визначившись з мотивами звернення, відповідно до вимог закону, дійшов підставного висновку про відмову заявнику у відкритті провадження за його заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, поданої в порядку окремого провадження.

У висновку суд виснував, що оскільки встановлення такого факту впливає на права та обов`язки АТ КБ «ПриватБанк» та юридичної особи: «Юкрейн Мортгейнжє Лоун Файненс №1 Пі-ЕЛ-СІ», встановлення факту породжує спір про право, а виникнення такого права передбачає розгляд в порядку позовного провадження. Тобто наявний спір про право, що виключає розгляд заяви в порядку окремого провадження. Дотримуючись вимог закону, суд роз`яснив заявнику про його право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Щодо мотивів оскарження. Так, за позицією Верховного Суду, ЦК України не містить положень, який би визначав правило поведінки учасників приватних відносин для випадку, коли «відсутня» особа, яка має відповідати за позовом, тобто бути відповідачем (наприклад, припинення юридичної особи внаслідок ліквідації без правонаступника). Подібною нормою є абз. 3 ч. 4 ст. 277 ЦК України, відповідно до якої, якщо особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома, то фізична особа, право якої порушено, може звернутися до суду із заявою про встановлення факту недостовірності цієї інформації та її спростування, Постанова Верховного Суду від 13 червня 2024 року у справі № 333/8899/21 (провадження № 61-6732св23.

Тому, коли «відсутня» особа, яка має відповідати за позовом, тобто бути відповідачем (наприклад, припинення юридичної особи внаслідок ліквідації), то особа (іпотекодавець) може звернутися із заявою про встановлення факту припинення іпотеки, скасування запису про заборону відчуження нерухомого майна та запису про іпотеку згідно з абз. 3 ч. 4 ст. 277 ЦК України, яка підлягає застосуванню на підставі аналогії закону (постанову КЦС ВС від 13 вересня 2023 року у справі № 295/7291/20).

Разом з тим, апеляційний суд звертає увагу, що викладені вище постанови Верховного Суду, якими в тому числі керується апелянт у скарзі, ухвалені за наслідком розгляду справ у позовному провадженні.

Більш того у зверненні ОСОБА_1 містяться вимоги про скасування записів про обтяження майна, а заінтересованою особою визначений приватний нотаріус, що не становить розгляд в порядку окремого провадження.

Щодо ліквідованої юридичної особи, то дана обставина враховується при зверненні до суду з позовом, залежно від предмету позову і чиїх інтересів звернення може стосуватися. Тобто доказування відсутність іпотеки, слугуватиме позовній вимозі на захист інтересів заявника.

Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно зі ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

У зв`язку з тим, що не встановлено порушень місцевим судом норм процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення питання про відкриття провадження у справі, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку про відсутність підстав для скасування оскаржуваної ухвали й направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відтак апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Судові витрати

Судові витрати не підлягають перерозподілу, у зв`язку з незмінністю судового рішення.

Керуючись ст.ст. 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд,-

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , залишити без задоволення, а ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 20 червня 2025 року у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа приватний нотаріус Олександрійського міського нотаріального округу Хоменко Володимир Юрійович, про встановлення факту, що має юридичне значення - без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. М. Дьомич

Судді С.І. Мурашко

О. А. Письменний