"08" вересня 2025 р. Справа № 363/5218/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2025 року Вишгородський районний суд Київської області у складі: головуючого судді Свєтушкіної Д.А. за участі секретаря Галай О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгород заяву представника позивача адвоката Валєєвої Марини Володимирівни про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тоцька Ольга Володимирівна про визнання договору недійсним, витребування майна, поділ майна подружжя та визнання права власності,-

УСТАНОВИВ:

04 вересня 2025 року через підсистему «Електронний суд» до Вишгородського районного суду Київської області від представника позивача адвоката Валєєвої М.В. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тоцька Ольга Володимирівна про визнання договору недійсним, витребування майна, поділ майна подружжя та визнання права власності, у якій позивач просить визнати недійсною заяву ОСОБА_1 про надання ОСОБА_1 згоди на розпорядження належною їй часткою у будь-якому нерухомому майні, набутому під час перебування у шлюбі із ОСОБА_1 посвідчену 29 грудня 2023 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тоцькою О.В. зареєстровану за № 905; визнати недійсним Договір дарування земельної ділянки та житлового будинку від 24 січня 2024 року посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тоцькою О.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 65; припинити право приватної власності ОСОБА_2 на земельну ділянку кадастровий № :21:130:0009 площею 0,2500 га за адресою АДРЕСА_1 , цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, зареєстроване 24.01.2024 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тоцькою О.В. Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 71261052 від 24.01.2024, приватний нотаріус Тоцька Ольга Володимирівна, Київський міський нотаріальний округ; припинити право приватної власності ОСОБА_2 на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 , зареєстроване 24.01.2024 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тоцькою О.В. Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 71261052 від 24.01.2024, приватний нотаріус Тоцька Ольга Володимирівна, Київський міський нотаріальний округ; витребувати у ОСОБА_2 земельну ділянку кадастровий № :21:130:0009 площею 0,2500 га за адресою АДРЕСА_1 , цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд; витребувати у ОСОБА_2 житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ) право власності на 1/2 (одну другу) частку земельної ділянки кадастровий № :21:130:0009 площею 0,2500 га за адресою АДРЕСА_1 , цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 218 та визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ) право власності на 1/2 (одну другу) частку житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , загальна площа (кв.м.) 191, житлова площа (кв.м): 95.3, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 18.

Разом з позовною заявою від представника позивача до суду надійшла заява про забезпечення позову, у якій остання просить вжити заходів для забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, а саме: на земельну ділянку кадастровий № :21:130:0009 площею 0,2500 га за адресою АДРЕСА_1 , цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 218 та на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 , загальна площа (кв.м.) 191 житлова площа (кв.м): 95.3, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 18. Свої вимоги обґрунтовувала тим, що на даний час власниця нерухомого майна відповідачка ОСОБА_2 здійснює активні дії щодо продажу спірного майна. Так, нею розміщаються оголошення в мережі Telegram (сторінка Труха Київ) та створено відповідна сторінка в соціальній Facebook (за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1 де вона рекламує спірний житловий будинок та пропонує терміново викупити його за ціну 335 000,00 доларів США. Крім того, як вбачається з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна № 440027080 від 19.08.2025; та інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна №440028359 від 19.08.2025 року, ОСОБА_2 має грошові зобов`язання перед фізичною особою ОСОБА_3 , в забезпечення виконання яких передала в іпотеку набуте на підставі аналогічних із оскаржуваним договорів дарування нерухоме майно. Вказані дії ОСОБА_2 свідчать про імовірне відчуження спірного нерухомого майна до розгляду судом справи за позовом ОСОБА_1 , тобто про імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Враховуючи норму ч. 1 ст. 153 ЦПК України, суд розглядає заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Ознайомившись з матеріалами заяви про забезпечення позову, суд прийшов до наступного.

Відповідно до п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 152 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається: до подання позовної заяви; одночасно з пред`явленням позову; після відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п. 1 ч. ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Як роз`яснено в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Відповідно до правового висновку, сформульованого у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі №183/5864/17-ц Верховний Суд, зазначив, що достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації.

За таких обставин, враховуючи обставини справи, оскільки відповідач ОСОБА_2 як власник спірного майна, може здійснити його відчуження та те, що житловий будинок та земельна ділянка, на які позивач просить накласти арешт є предметом цього позову, а також враховуючи, що вказаний заявником вид забезпечення позову необхідний для подальшого уникнення можливості відчуження вищевказаного житлового будинку та земельної ділянки, та вчинення інших реєстраційних дій, суд дійшов висновку про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на вказане спірне майно, який є співмірним із заявленими позовними вимогами та незастосування цього заходу може призвести до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

У контексті оцінки балансу інтересів сторін у питанні забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, зазначені обставини дають суду підстави дійти висновку про перевагу інтересів саме позивача, адже саме його інтереси у разі невжиття відповідних заходів та задоволення позову потерпатимуть більше, оскільки їх відновлення буде більш ускладненим ніж відновлення інтересів відповідачів, у разі вжиття таких заходів та відмови у задоволенні позову.

Суд вважає, що застосування заявлених позивачем заходів забезпечення позову спроможне забезпечити ефективний захист його прав та інтересів. Невжиття таких заходів забезпечення позову може призвести до обмеження прав позивача на ефективний судовий захист його прав. При цьому, накладення арешту на спірне майно до вирішення спору по суті, не призведе до обмеження прав, а слугуватиме заходом запобігання можливих порушень прав позивача.

При цьому, обраний позивачем вид забезпечення позову як накладення арешту на майно, не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідачів, оскільки обмежується лише можливість розпорядитися цим спірним майном. Будь-які права інших осіб, що не є учасниками судового процесу, не порушуються у зв`язку із вжиттям такого заходу.

При вирішенні питання щодо необхідності застосування зустрічного забезпечення суд зазначає наступне.

Регламентація питання про зустрічне забезпечення позову здійснюється положеннями ст. 154 ЦПК України. Зокрема, вказаною нормою передбачено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

З аналізу наведеної норми вбачається, що єдиним критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. При цьому можливість таких збитків має бути ретельно досліджена судом, визначено їх потенційний розмір, оцінено співмірність застосованих заходів забезпечення позову розміру таких можливих збитків та розміру зустрічного забезпечення.

Суд не убачає підстав для застосування зустрічного забезпечення, оскільки матеріали справи не містять доводів та аргументів, яким чином накладені арешт та заборона може завдати збитків відповідачам, а також в чому саме можуть полягати такі збитки. Окрім того, не містять матеріали справи й доказів наявності передбачених ст. 154 ЦПК України випадків обов`язкового застосування зустрічного забезпечення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 149, 150-153 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача адвоката Валєєвої Марини Володимирівни про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тоцька Ольга Володимирівна про визнання договору недійсним, витребування майна, поділ майна подружжя та визнання права власності - задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно, а саме: земельну ділянку кадастровий № :21:130:0009 площею 0,2500 га, цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 218 та житловий будинок загальною площею (кв.м.): 191, житловою площею (кв.м): 95,3, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 18, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 , та зареєстровані на праві власності за ОСОБА_2 .

Дана ухвала відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» є виконавчим документом та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з дня її постановлення.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 .

Відповідач 1: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_4 .

Відповідач 2: ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_4 .

Третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тоцька Ольга Володимирівна, адреса: 01025, м. Київ, вул. Велика Житомирська, 19Б.

Суддя Д.А. Свєтушкіна