Справа № 368/443/25
Провадження № 2/368/550/25
Рішення

Іменем України

(Заочне)

"04" вересня 2025 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого судді Шевченко І.І.

за участі секретаря Назаренко А.І.

та представника позивача адвоката Швидкової В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кагарлик цивільну справу в загальному позовному провадженні за позовом ОСОБА_1 до Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Державний нотаріус Кагарлицької державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Грачова Лілія Ігорівна про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

представник позивача просить суд встановити їй, ОСОБА_1 , додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті її двоюрідного брата, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, обґрунтовуючи позов наступним.

Вона, ОСОБА_1 , прізвище до шлюбу - ОСОБА_3 , є двоюрідною сестрою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Так, її батько - ОСОБА_4 , є рідним дядьком ОСОБА_2 , спадкодавця, по лінії батька.

Відповідно до рішення Кагарлицького районного суду Київської області в справі №368/895/15-ц від 16.06.2015 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Мирівка Кагарлицького району Київської області оголошено померлим. Рішення набрало законної сили 30.06.2015 року.

У зв`язку із оголошенням її двоюрідного брата, ОСОБА_5 померлим відкрилася спадщина на належне йому майно: земельна ділянка площею 4,97 га, що знаходиться у Кагарлицькому (нині - Обухівському) районі Київської області Мирівська сільська рада (нині - Кагарлицька міська рада) з цільовим призначенням - для товарного сільськогосподарського виробництва. Однак отримати свідоцтво про смерть для оформлення інших пов`язаних документів, вона не могла оскільки в судовому порядку необхідно було встановити факт родинних зв`язків між нею та оголошеним померлим двоюрідним братом - ОСОБА_2 .

Вона звернулася до Кагарлицького районного суду Київської області із заявою про встановлення факту родинних зв`язків.

Відповідно до рішення Кагарлицького районного суду Київської області у справі №368/126/18 від 18.04.2018 року встановлено факт родинних відносин між нею, ОСОБА_1 , та двоюрідним братом - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Рішення набрало законної сили 21.08.2018 року.

21 січня 2025 року нею, ОСОБА_1 , було подано заяву про відкриття спадщини та заведення спадкової справи після смерті її двоюрідного брата - ОСОБА_2 .

Проте державний нотаріус Кагарлицької державної нотаріальної контори відмовила у прийняття заяви про прийняття спадщини, мотивуючи це тим, що необхідно звернутися до суду для поновлення строку для прийняття спадщини (лист №26/01-16 від 21.01.2025 року).

Відповідно до ч. 1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України (шість місяців з часу відкриття спадщини), не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно із ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 р.: «Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем, відкриття спадщини.

При розгляді справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обгрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають».

Як нею зазначалося вище, вона не мала змоги звернутися до нотаріуса для оформлення спадщини, оскільки зверталася до уповноважених органів для отримання свідоцтва про смерть, проте внаслідок відмови їй у цьому була змушена звернутися до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин.

Так, починаючи із 26 січня 2018 року до 21 травня 2018 року у провадженні Кагарлицького районного суду Київської області перебувала справа про встановлення факту родинних відносин.

Відповідно до рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 18 квітня 2018 року у справі № 368/126/18 було встановлено обставини справи, зокрема зазначено, що суд встановив, що вона проживала однією родиною із ОСОБА_2 , про що свідчить довідка-виписка від 05.07.2016 року №505 в будинку, який належав бабусі заявниці - ОСОБА_6 , 1917 р.н.

Після консультації із юристом, який вивчив зазначене судове рішення та наголосив на встановленні судом факту спільного проживання із спадкодавцем, вона була впевнена у тому, що автоматично вступила у спадщину, як їй пояснили, відповідно до положень цивільного законодавства України, а тому додатково вчиняти дії для вступу в спадщину не потрібно. Крім того, вона не є фахівцем у галузі права та була переконана, що оскільки вона є єдиною спадкоємицею, заперечувати проти набуття нею спадщини після смерті двоюрідного брата - ОСОБА_2 ніхто не буде.

Подальше введення карантинних обмежень та початок повномасштабної військової агресії Росії, також є причинами пропуску нею строку, встановленого законом для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки протягом тривалого проміжку часу на території України нестабільна безпекова ситуація та введено ряд обмежень, що утруднюють процес здійснення юридичних дій.

Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України.

Згідно зі змістом ч. 1 ст. 1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Відповідно до змісту Постанови Верховного Суду від 4 лютого 2024 року у справі №404/7153/20, у п`яту чергу спадкують наступні родичі спадкодавця: онуки (другий ступінь споріднення), правнуки, прабаба, прадід, племінники (третій ступінь споріднення), двоюрідні брати та сестри, двоюрідні онуки, двоюрідні діди та бабки, двоюрідні брати та сестри (четвертий ступінь споріднення), двоюрідні правнуки, двоюрідні прадіди та прабабки, двоюрідні племінники, двоюрідні дядьки та тітки, троюрідні брати та сестри (п`ятий ступінь споріднення); троюрідні правнуки, троюрідні прадіди та прабабки, троюрідні племінники, троюрідні дядьки та тітки, чотириюрідні брати та сестри (шостий ступінь споріднення).

Так, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є її двоюрідним братом, що, зокрема, підтверджується рішенням Кагарлицького районного суду Київської області в справі № 368/126/18 від 18.04.2018 року, а тому вона є спадкоємицею відповідно до закону.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду «Про судову практику у справах про спадкування» №7, від 30.05.2008 року, відповідачами у таких справах є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Останнє відоме місце проживання ОСОБА_2 - кв. АДРЕСА_1 (згідно із рішенням Кагарлицького районного суду Київської області в справі №368/895/15-ц від 16.06.2015 року).

Інших спадкоємців у ОСОБА_2 немає. Дітей у нього не було, в офіційно зареєстрованих шлюбах не перебував.

Представник відповідача в особі Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області в судове засідання не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином, що підтверджується розписка про отримання судової повістки, причини неявки суд не повідомив. Заяв, клопотань на адресу суду не надходило.

Суд, вислухавши представника позивача, яка не заперечує проти проведення заочного розгляду та вивчивши матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до рішення Кагарлицького районного суду Київської області в справі №368/895/15-ц від 16.06.2015 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Мирівка Кагарлицького району Київської області, було оголошено померлим. Рішення набрало законної сили 30.06.2015 року.

У зв`язку із оголошенням двоюрідного брата позивача, ОСОБА_5 померлим відкрилася спадщина на належне йому майно: земельна ділянка площею 4,97 га, що знаходиться у Кагарлицькому (нині - Обухівському) районі Київської області Мирівська сільська рада (нині - Кагарлицька міська рада) з цільовим призначенням - для товарного сільськогосподарського виробництва.

Отримати свідоцтво про смерть для оформлення інших пов`язаних документів, позивач не могла оскільки в судовому порядку необхідно було встановити факт родинних зв`язків між позивачем та оголошеним померлим двоюрідним братом - ОСОБА_2 .

Позивач ОСОБА_1 зверталася до Кагарлицького районного суду Київської області із заявою про встановлення факту родинних зв`язків.

Відповідно до рішення Кагарлицького районного суду Київської області у справі №368/126/18 від 18.04.2018 року встановлено факт родинних відносин між нею, ОСОБА_1 , та двоюрідним братом - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Рішення набрало законної сили 21.08.2018 року.

Позивач, ОСОБА_1 , прізвище до шлюбу - ОСОБА_3 , є двоюрідною сестрою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Так, її батько - ОСОБА_4 , є рідним дядьком ОСОБА_2 , спадкодавця, по лінії батька.

21 січня 2025 року позивачем, ОСОБА_1 , було подано заяву про відкриття спадщини та заведення спадкової справи після смерті її двоюрідного брата - ОСОБА_2 .

Проте державний нотаріус Кагарлицької державної нотаріальної контори відмовила у прийняття заяви про прийняття спадщини, мотивуючи це тим, що необхідно звернутися до суду для поновлення строку для прийняття спадщини (лист №26/01-16 від 21.01.2025 року).

Вона, ОСОБА_1 , прізвище до шлюбу - ОСОБА_3 , є двоюрідною сестрою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Так, її батько - ОСОБА_4 , є рідним дядьком ОСОБА_2 , спадкодавця, по лінії батька.

Після смерті ОСОБА_2 спадкова справа до його майна не відкривалася.

Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1, 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За таких обставин заявлені причини пропуску строку для прийняття спадщини не можуть вважатися поважними та такими, що пов`язані із об`єктивними, непереборними, істотними труднощами.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12), від 04 листопада 2015 року (справа №6-148цс15).

Відповідно до п.п. 2, 6 ст. 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість позбавлення права власності, судовий захист цивільного права та інтересу, а також справедливість, добросовісність та розумність і ними суд має керуватися при вирішенні питання про права на спадкування.

Позивач з поважних причин своєчасно не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини свого двоюрідного брата ОСОБА_2 .

Таким чином, строк на прийняття спадщини ОСОБА_2 позивачем був пропущений з поважних причин та без його поновлення позивач не може реалізувати свої права як спадкоємиця та отримати спадщину своєї ОСОБА_2 .

Суд оцінивши наявні у справі докази, з урахуванням обставин справи, приходить до висновку, що позивач ОСОБА_1 з поважних причин пропустила встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією, яка висловленою Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

З врахуванням конкретних обставин справи, суд приходить до висновку про визнання даних обставин пропуску строку поважними, а тому позов підлягає до задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 4, 76-89, 141, 258, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України суд, -

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Державний нотаріус Кагарлицької державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Грачова Лілія Ігорівна про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_2 ) додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті двоюрідного брата ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Ознайомитись з повним текстом судового рішенням, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Апеляційні скарги на рішення можуть бути подані безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 08.09.2025 р.

Суддя І.І. Шевченко