Справа № 466/7946/25
Провадження № 2/466/3367/25
У Х В А Л А

09 вересня 2025 року, суддя Шевченківського районного суду м. Львова Зима І.Є. , розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід головуючої судді у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного Товариства «Ощадбанк» про відшкодування шкоди ,-

в с т а н о в и в:

25 серпня 2025 року, ОСОБА_1 , звернулась до суду з позовною заявою до Акціонерного Товариства «Ощадбанк» про відшкодування шкоди. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, матеріали позовної заяви були передані для розгляду судді Зимі І.Є.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Львова Зими І.Є. від 01 вересня 2025 року згадану позовну заяву залишено без руху, та надано позивачці строк на усунення недоліків. 02.09.25 р. ОСОБА_1 , в приміщенні Шевченківського районного суду м. Львова було вручено копію ухвали від 01.09.25, проте від підпису про отримання такої позивачка відмовилась, що зафіксовано у відповідному акті .

09 вересня 2025 року, позивачка подала до суду заяву про відвід судді Шевченківського районного суду м. Львова Зими І.Є.

В обґрунтування свої вимог зазначає, що суддя Зима І.Є. не може брати участі в розгляді даної справи. На думку позивачки, суддя не взяла до уваги всі доводи позовної заяви, та її мотиви. Окрім того, суддя не встановила обставин, які звільняють позивачку від сплати судового збору. Всі свої вимоги до АТ «Ощадбанк» позивачка обґрунтувала відповідними нормами закону. Оскільки суддя Зима І.Є. не відкрила провадження у справі, це порушує право особи на доступ до правосуддя та суду.

Дані обставини викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності судді. Відтак, вважає, що це є підставою для відводу судді Зимі І.Є.

Відповідно до ч.8 ст.40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (ч.2 ст.247 ЦПК України).

Суд, дослідивши доводи заяви про відвід та додані до неї документи, вивчивши матеріали справи, доходить до наступного висновку.

Статтею 36 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) визначений вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

За змістом ч.2 ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Частиною 1 ст. 40 ЦПК України передбачено, що питання про самовідвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Оскільки заява про відвід судді подана позивачем до відкриття провадження у справі поза межами судового засідання, вона з підстав ч. ч. 8, 9 ст. 40 ЦПК України вирішується складом суду, який розглядає справу в порядку письмового провадження.

З урахуванням зазначеного, суд вирішує заяву про відвід невідкладно у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2009 року у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Окрім того, за практикою Європейського Суду з прав людини при вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумніватися у неупередженості конкретного судді позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованого сумніву в неупередженості суду. Особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного.

Отже, при об`єктивному підході до встановлення наявності/відсутності упередженості суду (суддів) необхідно визначити, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність, зважаючи на безпосередню поведінку судді. Суб`єктивний критерій, у свою чергу, вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи, й лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна було б кваліфікувати як прояв упередженості, можливо ставити під сумнів його безсторонність.

Суд вважає, що ОСОБА_1 не зазначені та не доведені будь-які обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді при вирішенні цієї цивільної справи.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 10 Постанови № 8 від 13 червня 2007 р. «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення в порядку, визначеному положеннями ЦПК України.

Прийняте процесуальне рішення про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків позовної заяви, не може бути підставою для відводу судді.

З вказаних підстав визнаю заяву про відвід необґрунтованою.

Керуючись статтями 7, 36, ,39, 40, 258-260 ЦПК України, суддя ,-

п о с а н о в и в:

заяву ОСОБА_1 про відвід головуючої судді у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного Товариства «Ощадбанк» про відшкодування шкоди - визнати необґрунтованою.

Справу передати до канцелярії суду для визначення судді для розгляду заяви про відвід судді відповідно до ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І. Є. Зима