"09" вересня 2025 р. Справа № 363/2496/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 вересня 2025 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Олійник С.В.,

за участі секретаря Онопрієнка І.О.,

представника позивача Прокоф`єва Б.І.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у підготовчому засідання в залі суду в м. Вишгород заяву представника відповідача адвоката Нежевелової В.В. про залишення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на майно, яке є спільною сумісною власністю подружжя, без руху,

встановив:

09 травня 2025 року до Вишгородського районного суду Київської області представником позивача Прокоф`євим Б.І. подано позовну заяву позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на майно, яке є спільною сумісною власністю подружжя.

09 травня 2025 року згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі визначено суддю Олійник С.В.

14 травня 2025 року ухвалою Вишгородського районного суду Київської області відкрито провадження у справі і призначено підготовче засідання в порядку загального позовного провадження.

Представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Нежевело В.В. в підготовчому засіданні просила суд залишити позов без руху, оскільки позивачем не вірно зазначена ціна позову, невірно визначений розмір судового збору, не виконані вимоги п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Представник позивача ОСОБА_2 адвокат Прокоф`єв Б.І. вважав вірним розмір судового збору, щодо не зазначення наявності або відсутності електронного кабінету посилався на існування різної судової практики.

Вислухавши учасників справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно із вимогами ч. 11-13 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Перевіривши матеріали поданої позовної заяви, суд дійшов висновку що заяву подано без додержання вимог.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позовні вимоги ОСОБА_2 стосуються поділу майна подружжя, що перебуває у спільній сумісній власності, шляхом визнання права власності на майно.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». В якості доказу вартості майна, суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

Позовна заява містить ціну позову, виходячи з вартості майна яку зазначив позивач.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пп. 22-24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», вирішуючи спори між подружжям про майно, необхідно встановити обсяг спільно нажитого майна, наявного на час припинення спільного ведення господарства, з`ясувати джерело і час його придбання. Поділ спільного майна подружжя здійснюється за правилами, встановленими статтями 69-72 Сімейного Кодексу України та ст. 372 ЦК України. До складу майна, що підлягає поділу включається загальне майно подружжя, наявне у нього на час розгляду справи, та те, що знаходиться у третіх осіб (ч. 4ст. 65 СК). Вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.

Враховуючи, що предметом даного спору є вимоги про поділ спільного майна та визнання права власності, ціна позову повинна бути визначена, виходячи з дійсної вартістю майна у відповідності до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

В порушення вимог закону позовна заява не містить доказів про дійсну вартість спірного рухомого майна на час подачі позову.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028,60 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15 140,00 грн).

Таким чином, позивачу слід визначити ціну позову, обумовлену вартістю спірного майна на момент звернення до суду з позовом та надати підтвердження визначення дійсної вартості майна, що підлягає поділу, надати документи, що підтверджують сплату судового збору.

Реквізити для сплати судового збору за розгляд справи у Вишгородському районному суді Київської області:

Отримувач коштів - ГУК у Київ. обл. /Вишгород. міс/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37955989;

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.);

Код банку отримувача (МФО) - 899998;

Рахунок отримувача - UA0010788;

Код класифікації доходів бюджету 22030101;

Призначення платежу *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб або реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи);судовий збір за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вишгородський районний суд Київської області (назва суду, де розглядається справа).

Крім того, згідно п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зокрема повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивача та відповідача відсутні.

Залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Крім того необхідно врахувати позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Згідно із вимогами ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Отже, стороні позивача необхідно визначити ціну позову, виходячи з дійсної вартості майна у відповідності до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», та надати до суду копію такого висновку, з урахуванням наведеного, самостійно визначити розмір судового збору та за необхідності доплатити різницю судового збору, визначену відповідно до вимог ЗУ «Про судовий збір», з наступним наданням суду підтверджуючого документа про доплату судового збору, вказати відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивача та відповідача.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст.175, 177, 185, 190 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на майно, яке є спільною сумісною власністю подружжя залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя С.В. Олійник