Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" вересня 2025 р.

м. Київ

справа № 755/16461/25

провадження № 2-о/755/600/25

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Галагана В.І., за участю секретаря Пархоменко К.В.,

розглянувши в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за заявою керівника Дніпровської окружної прокуратури м. Києва, який діє в інтересах Київської міської ради, заінтересовані особи: Київська міська рада, Дніпровська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання спадщини відумерлою, -

УСТАНОВИВ:

Керівник Дніпровської окружної прокуратури м. Києва звернувся до суду в інтересах держави в особі Київської міської ради із заявою про визнання спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 , що складається з квартири АДРЕСА_1 - відумерлою, та передати її до територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, мотивуючи заяву тим, що квартира АДРЕСА_1 належала на праві спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних частках. Разом з тим, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та після її смерті відкрилась спадщина на частину зазначеної квартири, яку фактично прийняв чоловік ОСОБА_1 . Однак, ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , помер. У спадковому реєстрі інформація щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , відсутня, отже спадкоємці за законом і за заповітом відсутні, спадщина не прийнята, що є підставою звернення заявника з даною заявою до суду.

Представник заявника ОСОБА_3 надав до суду заяву, відповідно до якої вимоги заяви підтримав в повному обсязі, просить провести розгляд справи за його відсутності.

Представники заінтересованих осіб в судове засідання не з`явились, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлені належним чином, про поважні причини неявки суд не повідомили, надали до суду заяви про підтримання заяви керівника Дніпровської окружної прокуратури м. Києва та розгляд справи за їх відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно із статтею 143 Конституції України, територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності.

Пункт 5 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування» передбачає, що Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.

Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини. (ч. 1 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування»)

Відповідно до Рішення Київської міської ради від 09.09.2010 № 7/4819 «Про питання організації управління районами в місті Києві» з 31 жовтня 2010 року шляхом ліквідації припиненні районні в місті Києві ради. Повноваження районних рад щодо розпорядження майном територіальної громади міста Києва на даний час знаходяться в компетенції Київської міської ради.

Згідно зі ст. 121 Конституції України, представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом, покладено на органи прокуратури.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до п. 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 року «прокурор або його заступник в кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на чинне законодавство, в чому визначається порушення інтересів держави, обґрунтовуючи в позовній заяві необхідність захисту, та визначає орган, який уповноважений державою виконувати відповідні функції в спірних правовідносинах.»

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Перелік справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, визначено в ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України.

За нормою частини другої ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до статті 334 Цивільного процесуального кодексу України заява про визнання спадщини відумерлою у випадках, встановлених Цивільним кодексом України, подається до суду за місцем відкриття спадщини або за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності від 25.09.2001 року квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних долях, що також підтверджено Листом КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 21.09.2023 року № 062/14-12614. (а.с. 12-13, 14)

Згідно Інформації в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян наявні наступні записи: актовий запис про розірвання шлюбу між ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , складений Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Апостольського районного управління юстиції у Дніпропетровській області від 15.01.1980 р. за № 9; шлюб для нареченої був перший; спільних неповнолітніх дітей немає; актовий запис про шлюб № 607 від 27.03.1980 р., складений Лівобережним відділом державної реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сімї; чоловік - ОСОБА_1 ; прізвище нареченої ОСОБА_6 змінено на ОСОБА_7 ; спільних дітей немає; актовий запис про смерть, складений Київським відділом державної реєстрації смерті ЦМУ МЮ (м. Київ) від 30.10.2022 р. за № НОМЕР_1 ; актовий запис про шлюб із ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , складений Центральним відділом державної реєстрації шлюбів м. Києва від 17.03.1962 р. № 2067; актовий запис про розірвання шлюбу, складений 23.04.1970 р. № 240 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Перерського районного управління юстиції м. Києва; спільних дітей немає; актовий запис про шлюб із ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_8 ; складений Лівобережним відділом державної реєстрації шлюбів. Києва від 22.07.1991 р. № 846; спільних дітей немає; актовий запис про розірвання цього шлюбу від 15.01.1980 р. № 49 Відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції м. Києва; спільних дітей немає; актовий запис про шлюб із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , складений Лівобережним відділом державної реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сімї від 27.03.1980 р. № 607; спільних дітей немає; актовий запис про смерть, складений Київським відділом державної реєстрації смерті ЦМУ МЮ (м. Київ) від 11.02.2023 р. за № 3049. (а.с. 19, 20, 30-47)

Згідно Листа Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації від 29.05.2025 року в квартирі АДРЕСА_1 були зареєстровані ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з 18.02.1971 року по 11.02.2023 року, знятий з реєстрації у зв`язку із смертю, та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з 03.04.1980 року по ІНФОРМАЦІЯ_9 , знята з реєстрації у зв`язку із смертю. (а.с. 21)

Згідно Листа КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» від 22.08.2025 року № 103/45-3908, за адресою АДРЕСА_2 , було відкрито особовий рахунок на ОСОБА_1 , станом на 01.08.2025 року заборгованість становить 8 403,84 грн. (а.с. 23)

За даними Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 14.08.2025 року відносно майна померлих ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , відкриті спадкові справи не зареєстровані. (а.с. 39, 51)

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. (ст. 1218 ЦК України)

Згідно із статтею 1220 Цивільного кодексу України спадщина відкривається внаслідок смерті особи. Часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Відповідно до ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу (шести місяців з дня відкриття спадщини), він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до статті 1277 Цивільного кодексу України, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття суд визнає спадщину відумерлою за заявою відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

Ураховуючи те, що право розпорядження та здійснення державного контролю за використанням і схоронністю житлового фонду здійснюється Радами, їх виконавчими і розпорядчими органами, а районні в м. Києві ради на даний час припинені шляхом ліквідації, прокуратурою Дніпровського району м. Києва з метою захисту економічних інтересів держави, в даному випадку подана заява в інтересах держави в особі Київської міської ради, як органу, на який покладено обов`язок здійснювати державний контроль за використанням житлових приміщень та діяти від імені та в інтересах територіальної громади, суд дійшов висновку про правомірність звернення Прокуратури Дніпровського району м. Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради із заявою про визнання спадщини відумерлою, що відповідає положенням статті 274 Цивільного процесуального кодексу України.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи. (ч. 1 ст. 69, ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України)

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до положення статті 338 Цивільного процесуального кодексу України, суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді за місцем відкриття спадщини.

З огляду на вищевикладене, ураховуючи відсутність спадкоємців за законом та заповітом після смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а також ураховуючи, що з даною заявою до суду заявник звернувся після спливу одного року з часу відкриття спадщини, суд дійшов висновку про правомірність вимог заявника про визнання спадщини після смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , що складається з квартири АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_1 на праві власності, відумерлою та про передачу вказаної квартири до територіальної громади м. Києва в особі її представницького органу Київської міської ради.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 1218, 1220, 1270, 1277 Цивільного кодексу України, ст.ст. 89, 95, 258, 259, 263-265, 315, 334-338, 352, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Заяву керівника Дніпровської окружної прокуратури м. Києва, заінтересовані особи: Київська міська рада, Дніпровська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання спадщини відумерлою - задовольнити.

Визнати квартиру АДРЕСА_1 відумерлою спадщиною після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , та передати її до територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради (, м. Київ, вул. Хрещатик, 36).

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення даного рішення суду.

Повний текст рішення суду складено 11 вересня 2025 року.

Суддя: В.І. Галаган