Справа № 953/1523/25
04 вересня 2025 року
Київський районний суд м. Харкова у складі судді Вітюка Р.В.
за участю секретаря судового засідання Соломонової К.О.
розглянув у м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства "Універсал банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості
Представник АТ "Універсал банк" (далі - Банк) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , відповідно до якого просить стягнути з відповідачки заборгованість за договором про надання банківських послуг "Monobank" від 14.09.2020 року у розмірі 38 952,18 грн станом на 03.10.2024 року, а також судові витрати у розмірі 2 422,40 грн.
Позовна заява мотивована неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань зі своєчасного повернення кредитних коштів, внаслідок чого у нього утворилась відповідна заборгованість.
Виклад позиції відповідача
Відповідач правом на подачу відзиву не скористався.
Процесуальні дії у справі
Київський районний суд м. Харкова ухвалою від 19.02.2025 відкрив спрощене позовне провадження та призначив судове засідання на 18.03.2025.
Розгляд справи неодноразово відкладався через неявку сторін та необхідність належного повідомлення відповідача у справі, останній раз до 04.09.2025.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, у позовній заяві зазначив, що у разі неявки відповідача не заперечує проти розгляду справи за його відсутності та винесення заочного рішення (а.с. 1 12).
Суд ухвалою від 04.09.2025, враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлявся про місце і час судового засідання, згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України дійшов висновку про можливість ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Фактичні обставини, встановлені судом
Банк та ОСОБА_1 уклали договір про надання банківських послуг "Monobank" (далі - договір) на підставі анкети-заяви ОСОБА_1 від 14.09.2020, за яким вона отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, що підтверджується підписаною нею анкетою-заявою про надання банківських послуг (а.с. 32).
Згідно з вказаною анкетою-заявою ОСОБА_1 погоджується з тим, що ця анкета разом з Умовами і правилами обслуговування фіз. осіб в АТ «Універсал банк» при наданні банківських послуги щодо карткових продуктів, таблицею обчислення вартості кредиту і паспортом споживчого кредиту, Тарифами складають договір про надання банківських послуг, укладення якого підтверджує та зобов`язується виконувати його умови; обізнаність з указаними документами підтверджує.
Відповідно до п. 4.2.10. Умов та правил обслуговування в АТ "Універсал Банк" при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank (далі - умови та правила) клієнт зобов`язаний оплачувати послуги банку, що виникають в результаті використання платіжних карток, згідно Тарифів.
Відповідно до п. 4.3.2. Умов та правил банк має право вносити зміни до договору, а також у інші умови обслуговування рахунків в порядку та у спосіб, визначені цим договором.
Згідно з п. 5.9. Умов та правил на суму наданого кредиту банк нараховує відсотки. Відсотки нараховуються за кожен календарний день використання кредитного ліміту за фактично витрачені в рахунок кредиту кошти з розрахунку 365/366 календарних днів у році, за процентними ставками, зазначеними в Тарифах.
Відповідно до паспорту споживчого кредиту сума / ліміт кредиту від 0 до 500 000 (в залежності від суми, яка погоджена в заявці на кредит та відображена у мобільному додатку).
Відповідно до довідки про наявність рахунку від 03.10.2024 на ОСОБА_1 відкритий рахунок № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) (а.с. 35).
Згідно з довідкою про розмір встановленого ліміту клієнта ОСОБА_1 за Договором про надання банківських послуг monobank від 14.09.2020 за картою НОМЕР_3 станом на 03.10.2024 30.09.2020 встановлено ліміт 6 000; 19.11.2020 9 000; 12.12.2020 17 500 (а.с. 36).
З руху коштів по картці від 03.10.2024 (рахунок НОМЕР_1 , інформація по картці НОМЕР_2 ) з 30.09.2020 по 03.10.2024 ОСОБА_1 користувався встановленим кредитним лімітом. Залишок після операції: - 38 952,18 грн (а.с. 28 31).
Відповідно до наданого банком розрахунком за договором № б/н від 14.09.2020 заборгованість ОСОБА_1 станом на 03.10.2024 становить 38 952,18 грн (тіло кредиту) (а.с. 23 26).
Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права
Відповідно до частини першої статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом (ч. 1 ст. 207 ЦК України).
Електронний договір домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі (пункт 5 частини першої статті 3 Закону України "Про електронну комерцію").
Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі (стаття 11 Закону України "Про електронну комерцію").
Абзац 2 частини другої статті 639 ЦК України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі.
Відповідно до абзацу другого частини першої статті 12 Закону України "Про електронну комерцію" якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання електронного підпису відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", за умови використання засобу електронного підпису усіма сторонами електронного правочину.
Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (ч. 1 ст. 638 ЦК України).
Згідно з ч. 1 ст. 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
З матеріалів справи вбачається, що відповідач уклав договір про надання банківських послуг № б/н на підставі анкети-заяви ОСОБА_1 від 14.09.2020, що підтверджується електронним підписом відповідачки (підпис перевірений успішно, що підтверджується формою підтвердження електронного документа (а.с. 33 34). Наведене вказує на те, що сторони досягли згоди щодо істотних умов договору, як того вимагають положення статті 638 ЦК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно з ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
З матеріалів справи вбачається, що Банк виконав взяті на себе зобов`язання щодо відкриття рахунку та встановлення на нього кредитного ліміту, яким скористався відповідач, що підтверджується відомостями стосовно руху коштів по картці від 03.10.2024, довідкою про наявність рахунку від 03.10.2024 та довідкою про розмір встановленого ліміту.
Отже, Банк виконав взяті на себе зобов`язання за кредитним договором своєчасно та повністю, надавши ОСОБА_1 в розпорядження платіжну картку із встановленням кредитного ліміту, однак відповідачка в порушення ст. 509, 526, 1048, 1054 ЦК України та умов договору зобов`язання належним чином не виконувала (не повернувла отримані кошти), внаслідок чого в останньої перед позивачем утворилась заборгованість.
З наданих руху коштів по картці та розрахунку заборгованості за укладеним договором № б/н від 14.09.2020 вбачається, що станом на 03.10.2024 ОСОБА_1 має заборгованість у розмірі 38 952,18 грн.
У справах про стягнення кредитної заборгованості кредитор повинен довести виконання ним своїх обов`язків за кредитним договором, а саме надання грошових коштів (кредиту) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник повернення грошових коштів у розмірі та на умовах, визначених договором (див. постанову Верховного Суду від 30.11.2022 у справі № 334/3056/15).
При цьому, як зазначено у постанові Верховного Суду від 08.06.2022 № 913/618/21, у справі про стягнення заборгованості, доказувати факт здійснення відповідачем оплати, заявленої позивачем до стягнення, має саме відповідач, а не позивач.
Відповідачка не спростував наведені у позові обставини та не надав доказів погашення заборгованості.
Висновки за результатами розгляду заяви
Отже, позовні вимоги Акціонерного товариства "Універсал банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованостіпідлягають задоволенню у повному обсязі.
Судові витрати
Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з чим з відповідача на користь АТ "Універсал Банк" підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2 422,40 грн.
Керуючись ст. 2, 4, 12, 13, 49, 141, 223, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд
1. Позовні вимоги Акціонерного товариства "Універсал банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованостізадовольнити.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня складення рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне судове рішення складено та підписано 04.09.2025.
Суддя Роман ВІТЮК