КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

01 вересня 2025 року м. Київ

Унікальний номер справи № 824/71/25

Апеляційне провадження № 22-ск/824/34/2025

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Левенця Б.Б., перевіривши заяву ОСОБА_1 про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 19 березня 2025 року у справі № 4/25 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 19 березня 2025 року у справі № 4/25 позов задоволено повністю.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 суму заборгованості за договором позики у розмірі - 517 309, 06 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 2 786, 55 грн - суму сплаченого третейського збору.

Стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 2 786, 55 грн - суму сплаченого третейського збору.

15 червня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 19 березня 2025 року у справі № 4/25 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості (а.с. 1-21).

17 червня 2025 року матеріали заяви передано головуючому судді.

Проте, вказана заява підлягає поверненню, з наступних підстав.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 червня 2025 року заяву ОСОБА_1 про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 19 березня 2025 року у справі № 4/25 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості - залишено без руху та надано строк для усунення недоліків заяви протягом десяти днів з днявручення копії даної ухвали. Попереджено заявника, що у разі невиконання вказаних вимог суду та неподання доказів їх виконання до Київського апеляційного суду у встановлений строк, заяву може бути визнано неподаною та повернуто (а.с. 23-24).

На виконання вимог вказаної ухвали заявнику слід було надіслати на адресу апеляційного суду нову редакцію заяви про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 19 березня 2025 року у справі № 4/25 з зазначенням відомостей про місце прийняття рішення третейського суду та відомості про регламент, згідно з якими було вирішено справу, разом з доказами надсилання нової редакції такої заяви іншим учасникам справи з урахуванням положень ст. 43 ЦПК України.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (частина сьома статті 14 ЦПК України).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення).

З 05 жовтня 2021 року офіційно почали функціонувати підсистеми «Електронний суд», «Електронний кабінет» та підсистема відеоконференцзв`язку.

Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів).

Пунктом 17 Положення про ЄСІТС визначено, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Пунктом 24 Положення визначено, що підсистема «Електронний суд» - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Відповідно до пункту 36 Положення після надсилання засобами Електронного суду процесуальних та інших документів особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді або в органі та установі в системі правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подавалися документи. У випадку надання користувачем електронної довіреності інформація про результати розгляду документів надсилається до Електронного кабінету довірителя та повіреного (повірених).

Копія ухвали Київського апеляційного суду від 23 червня 2025 року про залишення заяви без руху для усунення недоліків, отримана заявником до електронного кабінету 24 червня 2025 року о 17:10 год., що підтверджується звітом про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду (а.с. 26).

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Відповідно до ч. 8 ст. 128 ЦПК, якщо повістку надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.

Враховуючи, що копію ухвали Київського апеляційного суду від 23 червня 2025 року заявником отримано до електронного кабінету 24 червня 2025 року о 17:10 год., тобто вже після 17 години, то днем вручення вказаної ухвали є 25 червня 2025 року.

Згідно з ч. 3 ст. 124 ЦПК України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Відтак, останнім днем для усунення недоліків вказаної заяви було 07 липня 2025 року.

Пунктом 6 частини другої статті 43 ЦПК України визначено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).

Учасник судового процесу зобов`язаний з розумним інтервалом часу самостійно цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

На виконання вимог вказаної вище ухвали, 12 серпня 2025 року до Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 , сформована ним в системі Електронний суд 11 серпня 2025 року, про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 19 березня 2025 року у новій редакції, та 28 серпня 2025 року вказана заява була передана судді-доповідачу (а.с. 27-46).

Тобто, така заява була подана до суду з пропуском визначеного судом строку на усунення недоліків.

Разом з тим, у новій редакції заяви про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 19 березня 2025 року ОСОБА_1 порушив питання про поновлення строку на усунення недоліків, визначених ухвалою Київського апеляційного суду від 23 червня 2025 року, та вказав, що через обстріли перебував поза межами Києва в період з 01 липня по 04 серпня 2025 року, а відтак, не мав змоги отримати доступ до електронного суду в цей період (а.с. 37, зворот).

Однак, апеляційний суд дійшов висновку про необґрунтованість доводів заявника щодо наявності поважних причин пропуску встановленого законом строку для усунення недоліків заяви.

Зазначені заявником причини пропуску строку на усунення недоліків не можуть бути визнані обґрунтованими та, відповідно, і підставою для поновлення строку, оскільки заявником не доведено об`єктивних обставин та (або) доказів неможливості усунення недоліків та подання відповідної заяви у період з 25 червня 2025 року по 07 липня 2025 року, та до дати подання заявником такої заяви 11 серпня 2025 року, причинно-наслідкового зв`язку між зазначеними ним обставинами щодо пропуску строку та неможливістю подання ним заяви про усунення недоліків у встановлений судом строк. Загальні посилання заявника на воєнний стан і ракетні обстріли в країні, без зазначення (підтвердження) конкретних обставин (наявності перешкод тощо), не можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки вказані обставини не зупиняють процесуальних строків, а клопотання представника апелянта не містить обґрунтування, які саме вказані події завадили подати заяву у визначені судом строки.

Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення строку, адже такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 07 грудня 2021 року у справі № 756/10191/20 (провадження № 61-10617св21), від 05 вересня 2022 року у справі № 697/2360/21 (провадження № 61-4902св22), від 14 вересня 2022 року у справі № 200/21749/17 (провадження № 61-4826св22), від 23 січня 2023 року у справі № 496/4633/18 (провадження № 61-11723св22).

Відтак, суд приходить до висновку про відмову у поновленні процесуального строку на подачу нової редакції заяви про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 19 березня 2025 року у справі № 4/25 на виконання ухвали Київського апеляційного суду від 23 червня 2025 року.

Враховуючи, що недоліки заяви про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 19 березня 2025 року у справі № 4/25, вказані в ухвалі Київського апеляційного суду від 23 червня 2025 року, заявником усунуто не було у визначений судом строк, вказана заява підлягає поверненню.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте, такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (VOLOVIK v. UKRAINE, N 15123/03, § 55, ЄСПЛ, від 06 грудня 2007 року).

Повернення заяви ОСОБА_1 про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 19 березня 2025 року, не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст. 185, ч. 5 ст. 455 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Відмовити ОСОБА_1 у поновленні процесуального строку на подачу нової редакції заяви про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 19 березня 2025 року у справі № 4/25 на виконання ухвали Київського апеляційного суду від 23 червня 2025 року.

Заяву ОСОБА_1 про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 19 березня 2025 року у справі № 4/25 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості - визнати неподаною та повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали надіслати учасникам справи, а заявнику надіслати копію ухвали разом з заявою та доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і може бути оскаржена в апеляційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя _________________ Б.Б. Левенець