Справа № 199/8141/25
(2/199/4217/25)
Рішення

Іменем України

02 вересня 2025 року м. Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпра, в складі:

головуючого судді - Кошлі А.О.,

за участі:

секретаря судового засідання Кахикало А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» про відшкодування шкоди заподіяної в результаті ДТП, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпра перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 (далі-позивач) до приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» (далі-відповідач), в якому позивач просить стягнути з відповідача на його користь грошову суму в розмірі 19665,59 грн. в рахунок страхового відшкодування матеріальної шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, витрати пов`язані із залученням експерта в розмірі 3080, 00 грн.

В обґрунтування позовних вимог вказано, що 01.07.2024 року за адресою м.Дніпро, вул. Берегова, 127 сталася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу Mitsubishi Lancer, дрн НОМЕР_1 під керування ОСОБА_1 (позивач) та автомобіля Daewoo Lanos, дрн НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 (винуватець ДТП). Цивільно-правова відповідальність власника тз Daewoo Lanos, дрн НОМЕР_2 була застрахована в ПрАТ «Страхова компанія «УСГ». В результаті ДТП пошкоджено автомобіль позивача, направлено звернення на виплату страхового відшкодування, 30.08.2024 року відповідачем виплачено страхове відшкодування на суму 70382,18 грн., яку не узгоджено з потерпілим. Водночас, згідно висновку судового експерта Дроздова Ю.В. вартість матеріального збитку спричиненого ДТП становить 90047,77 грн. Розмір матеріального збитку розрахований відповідачем не відповідає фактичному, оцінювач ОСОБА_3 не оглядав пошкоджений автомобіль, тому не міг достовірно визначити характер пошкоджень, їх обсяг. Оскільки відповідачем не виплачено в повному обсязі суму страхового відшкодування, стягненню підлягають грошові кошти в розмірі 19665,59 грн. та витрати пов`язані із залученням експерта в розмірі 3080, 00 грн.

17.07.2025 року до суду надійшов відзив на позов, вказано, що згідно звіту про оцінку колісного транспортного засобу № 167483 від 20.07.2024 р. вартість відновлюваного ремонту визначено в розмірі 70382, 18 грн. вказана суму була сплачена. Також вказано, що наданий висновок експерта від 20.07.2024 року № 3907/24 складений з порушенням норм чинного законодавства, не правильно вибрано нормо голину по регіону, не правильно визначено вартість складових частин. У зв`язку з чим просить відмовити у задоволенні позову.

23.07.2025 року представником позивача подано відповідь на відзив, в якому наголошується на тому, що відповідачем не долучено звіт про оцінку № 167483 від 20.07.2024 року, зроблено лише посилання на нього. З отриманої відповіді НБУ з`ясовано, що звіт складав ОСОБА_3 , проте він не оглядав пошкоджений транспортний засіб, огляд здійснював ОСОБА_4 , що вбачається з акту огляду. Щодо зауважено до висновку експерта Дроздова Ю.В., вказано, що він особисто оглядав транспортний засіб, вказаний висновок є належним доказом. Відповідачем експертиза не проводилась, зроблено лише оцінку, відповідач не позбавлявся можливості провести експертне дослідження.

Представник позивача в судове засідання не прибув, надав заяву про розгляд справ без його участі.

Дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно частини 1 та 2 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Обставини дорожньо-транспортної пригоди, за участю транспортного Mitsubishi Lancer, дрн НОМЕР_1 під керування ОСОБА_1 (позивач) та автомобіля Daewoo Lanos, дрн НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 (винуватець ДТП), судом не досліджуються, так як сторонами по справі не заперечуються. Підтверджені постановою у справі № 199/5648/24 від 25.07.2024 року, днз 06.08.2024.

Спірним питанням є розмір страхового відшкодування, який повинен бути виплачений потерпілій стороні та правильність його визначення, що з урахуванням завдань цивільного та страхового законодавства направлено на забезпечення справедливого балансу у сфері компенсаційних правовідносин, що відповідає меті страхування.

Згідно із частиною першою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

За договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору (стаття 979 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 990 ЦК України страховик здійснює страхову виплату відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника (його представника) або іншої особи, визначеної договором.

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності здійснюється з метою забезпечення відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоров`ю та/або майну потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та захисту майнових інтересів страхувальників.

За змістом статті 6 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховим випадком є подія внаслідок якої заподіяна шкода третім особам під час дорожньо-транспортної пригоди сталося за участю забезпеченого транспортного засобу і в наслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована за договором.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 7 Закону України «Про страхування» в Україні одним із видів обов`язкового страхування є страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів. Відносини у цій сфері регламентує, зокрема Закон України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів».

Відповідно до пункту 22.1 статті 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи.

Згідно до положень п. 35.1 ст. 35 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», для отримання страхового відшкодування особа, яка має право на відшкодування, подає страховику заяву про страхове відшкодування за підписом заявника.

Відповідно ст. 35 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик протягом 15 днів з дня узгодження ним розміру страхового відшкодування з особою, яка має право на отримання відшкодування, за наявності документів, зазначених у статті 36 цього Закону, повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, але не пізніше як через 90 днів з дня отримання заяви про страхове відшкодування зобов`язаний: у разі визнання ним вимог заявника обґрунтованими - прийняти рішення про здійснення страхового відшкодування та виплатити його.

На підставі ст. 29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», в зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу.

Із змісту п. 34.4 ст. 34 Закону вбачається, що замовляти проведення дослідження з визначення вартості матеріального збитку транспортного засобу дозволяється, як потерпілому так і страховику. Обов`язок страховика, передбачений п. 34.2 ст. 34 Закону спрямований лише на звільнення потерпілого від додаткових витрат, про що свідчить п. 34.3 ст. 34 Закону.

Таким чином, п. 34.4 Закону передбачено право потерпілої особи на самостійне залучення аварійного комісара або експерта для визначення розміру шкоди.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 106 ЦПК України, учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Закон України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні встановлено, що оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього

Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності (частина перша статті 3 Закону).

За змістом частини першої статті 5 вказаного вище Закону, суб`єктами оціночної діяльності є, зокрема, суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону.

Частиною першою статті 12 Закону України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні встановлено, що звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

В свою чергу, Законом України Про судову експертизу №4038-XII встановлено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону).

Судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом (стаття 7 вказаного вище Закону №4038-XII).

Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом (оцінювачем), який складає висновок чи звіт (акт), можливе тільки за рішенням органу (посадової особи), який здійснює судове чи досудове слідство, у разі надання ними даних, необхідних для оцінки.

Відповідно до п. 5.5 Методики під час технічного огляду КТЗ оцінювач (експерт) повинен: а) перевірити відповідність ідентифікаційних даних КТЗ записам у наданих документах;

б) перевірити укомплектованість КТЗ, установити комплектність, наявність додаткового обладнання;

в) установити пробіг за одометром;

г) зафіксувати інформативні ознаки раніше виконаного відновлювального ремонту КТЗ;

ґ) установити характер і обсяги пошкоджень на момент огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування.

Згідно із п. 8.1, 8.5 указаної Методики для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту. Калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду КТЗ. Якщо КТЗ на момент технічного огляду відновлено повністю або частково, то калькуляція відновлювального ремонту не складається, а надається повідомлення замовнику оцінки про неможливість проведення дослідження.

Згідно висновку судового експерта Дроздова Ю.В. № 3907/24 від 23 липня 2024 року вартість матеріального збитку, заподіяного власнику колісного транспортного засобу автомобіль Mitsubishi Lancer, дрн НОМЕР_1 , пошкодженого внаслідок ДТП складає 90047,77 грн. Вартість послуг експерта зі підготовки висновку склала 3080,00 грн., що підтверджено відповідною платіжною інструкцією.

Водночас, як вказано відповідачем, ним було сплачено відшкодування за страховий випадок згідно з розрахунків визначених оцінювачем ОСОБА_3 у звіті становить 70382,18 грн. Проте, як вказує позивач, йому не було надано копію такого звіту, а отже і не обґрунтовано розмір страхової виплати. Такий звіт не долучено і до матеріалів справи.

Тому суд не бере до уваги розрахунки визначені оцінювачем ОСОБА_3 у звіті, оскільки матеріалами справи підтверджується той факт, що ОСОБА_3 особисто не оглядав транспортний засіб, це зробив ОСОБА_4 на підтвердження чого надано Акт огляду транспортного засобу.

Суб`єкт оціночної діяльності не оглядав пошкоджений транспортний засіб, його звіт суду не надано.

Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його особистого огляду можливе лише експертом (а не оцінювачем, як зроблено Страховиком), який складає висновок, і тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта), крім цього зазначено, що з метою дотримання п. 5.5 Методики оцінювач зобов`язаний установити характер і обсяги пошкоджень на момент особистого огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування.

Великою Палатою Верховного Суду, у постанові від 27 березня 2019 року у справі № 752/16797/14-ц (п.п. 44, 45), сформовано правовий висновок про неналежність такого доказу, як звіт про оцінку майна, який складено без особисто огляду автомобіля.

"44. Відповідно до пункту 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року № 142/2/2092 враховуючи зміни від 24 травня 2022 № 2060/5/496, калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду колісного транспортного засобу. 45. Оскільки звіт № 4088/07/14-2 складений без огляду автомобіля «Opel Astra» та без урахування вартості залишків останнього, суди першої й апеляційної інстанцій обґрунтовано не взяли цей звіт до уваги".

Аналогічна позиція викладена також, у постановах Верховного суду від 20.03.2019 року по справі № 607/14918/15-ц, від 16 травня 2019 року по справі № 202/7844/16-ц та від 04 вересня 2019 року по справі № 703/4445/15-ц, щодо неможливості брати до уваги Звіт оцінювача, який особисто не оглядав транспортний засіб, а також постановах Верховного суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 917/628/17, від 07 квітня 2022 року у справі № 753/3055/18, де не взято до уваги в якості належного доказу звіт оцінювача, тієї підстави, що оцінювач не провів особистого огляду об`єкта оцінки, що могло вплинути на результати такої оцінки.

З урахуванням вищенаведеного звіт № 167483 не можу бути врахований судом як належний доказ, який підтверджує позицію відповідача в частині правильності визначення матеріального збитку.

З огляду на вказане вище, страхова виплата мала здійснюватися відповідно до розрахунків визначених висновком №3907/24 від 23.07.2024 року, таким чином суд вважає обґрунтованою вимогу позивача про доплату різниці страхової виплати у розмірі 19665,59 грн., та вважає що дана позовна вимога підлягає задоволенню.

Крім того, враховуючи підтверджені та достовірні витрати позивача на оплату послуг експерта у розмірі3080,00 грн. саме з відповідача стягується відшкодування даних витрат відповідно до ст. 29 та 36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів».

З огляду на вказане вище, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Обговорюючи питання розподілу судових витрат, відповідно до ст. 141 ЦПК України, з урахуванням того, що позов підлягає задоволенню, суд вважає за можливе стягнути з відповідача судові витрати по справі у розмірі 1211,20 грн.

Керуючись ст. 374, 376, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Стягнути з приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» (, 03038, м. Київ, вул. Федорова Івана, 32А) на користь ОСОБА_1 (рнокпп: НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 ) грошову суму в розмірі 19665,59 грн. в рахунок страхового відшкодування матеріальної шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Стягнути з Стягнути з приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» (, 03038, м. Київ, вул. Федорова Івана, 32А) на користь ОСОБА_1 (рнокпп: НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 ) судові витрати пов`язані зі сплатою судового збору в розмірі 1211,20 грн. та витрати пов`язані із залученням експерта в розмірі 3080,00 грн.

Рішення суду може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.О. Кошля

02.09.2025