КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

04 вересня 2025 року

м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді Кашперської Т.Ц., суддів: Фінагеєва В.О., Яворського М.А., вирішуючи питання щодо відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , поданою представником Гарбарем Олександром Миколайовичем , на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 липня 2025 року щодо забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсними договорів дарування, визнання вказаного майна спільним сумісним майном подружжя та подальшого його поділу між подружжям в рівних частках,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 липня 2025 року заяву про забезпечення позову задоволено частково. Повний текст ухвали суду складено 01 липня 2025 року. Не погоджуючись із даною ухвалою, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в особі представника Гарбаря О.М. 15 липня 2025 року засобами електронного зв`язку направили апеляційну скаргу на офіційну електронну пошту Київського апеляційного суду.

Для вирішення питання щодо можливості відкриття апеляційного провадження з суду першої інстанції було витребувано вказану справу, яка 07 серпня 2025 року надійшла до Київського апеляційного суду.

Вирішуючи питання щодо відкриття апеляційного провадження, Київський апеляційний суд враховує наступне.

18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі - Закон № 3200-IX), який був розроблений для запровадження обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС) представниками правничих професій, юридичними особами та фізичними особами-підприємцями, оскільки особи, які за законом зобов`язані зареєструвати офіційні електронні адреси в ЄСІТС, зволікають з виконанням свого обов`язку.

Статтею 14 ЦПК України, зокрема, передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частинами п`ятою, шостою статті 43 ЦПК України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пунктів 24, 25 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, який затверджено рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення про ЄСІТС) підсистема «Електронний суд» (далі - Електронний суд) - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду, сформульованим у постанові від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22, лише для фізичної особи, яка не має обов`язку зареєструвати електронний кабінет, належним і правомірним способом безпосереднього звернення до суду є подання процесуальних електронних документів через офіційну електронну адресу суду.

При поданні апеляційної скарги адвокатом Гарбарем О.М. зазначено, що він має зареєстрований електронний кабінет в ЄСІТС.

Отже, адвокат Гарбар О.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , міг подати апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду: 1) в письмовій формі; 2) в електронному вигляді з використанням підсистеми «Електронний суд».

Доводів та доказів технічної неможливості використання адвокатом підсистеми «Електронний суд» апеляційна скарга не містить.

Відтак, надіславши апеляційну скаргу на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 липня 2025 року щодо забезпечення позову до Київського апеляційного суду електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису, а не за допомогою підсистеми «Електронний суд», адвокат Гарбар О.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , використав спосіб звернення до суду, що не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Аналогічні правові висновки викладені в постанові Верховного Суду від 12 лютого 2025 року у справі № 944/6062/23 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/125125034).

Також, аналогічна позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 08 квітня 2024 року у справі №756/5826/21 та ухвалі Верховного Суду від 17 квітня 2024 року у справі №754/3268/23.

Таким чином, апеляційну скаргу Гарбаря О.М. , який діє в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 липня 2025 року щодо забезпечення позову необхідно повернути особі, яка подала вказану апеляційну скаргу.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення апеляційної скарги.

Керуючись ст. 43, 183, 357 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , подану представником Гарбарем Олександром Миколайовичем , на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 липня 2025 року щодо забезпечення позову визнати неподаною та повернути особі, яка її подала.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Судді: Кашперська Т.Ц.

Фінагеєв В.О.

Яворський М.А.