1Справа № 335/8078/24 2-ві/335/9/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2025 року м. Запоріжжя

Суддя Вознесенівського районний суд міста Запоріжжя Апаллонова Ю.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Алєксєєнка Антона Борисовича від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Орган опіки та піклування районної адміністрації Запорізької міської ради по Комунарському району про позбавлення батьківських прав,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вознесенівського районного суду м.Запоріжжя (головуючий суддя Алєксєєнко А.Б) перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Орган опіки та піклування районної адміністрації Запорізької міської ради по Комунарському району про позбавлення батьківських прав.

04.08.2025 відповідачем ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» подано заяву про відвід головуючому судді Алєксєєнку А.Б. на п.5 ч.1 ст.36, ч.2 ст.39 ЦПК України. В обґрунтування заяви про відвід заявник зазначає, що має сумніви в неупередженості та об`єктивності головуючого судді Алєксєєнка А.Б., які полягають у створенні перешкод відповідачу у ознайомленні із матеріалами справи через систему «Електронний суд». Так, заявник вказує, що ним неодноразово подавалися заяви про ознайомлення з технічними засобами фіксації судових засідань, які відбулися 24.06.2025, 08.07.2025, 25.07.225, 28.05.2025 до яких долучались квитанції про сплату судового збору в електронному кабінеті, водночас всупереч вимог законодавства заявнику не надано можливості оскільки з нього вимагається повторна сплата судового збору, яка ним вже була сплачена. Також заявник вказує, що відбувається фальсифікація матеріалів електронної справи оскільки документи додаються заднім числом, без електронних підписів особи, яка їх додала. На переконання відповідача вказані обставини свідчать про порушення основної засади цивільного судочинства - змагальності сторін, оскільки відповідачу створюються перешкоди у своєчасному ознайомлені з матеріалами справи, як зазначає заявник, в інтересах позивача - ОСОБА_2 ..

Ухвалою судді Вознесенівського районного суду м.Запоріжжя від 01.09.2025 року заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Алєксєєнка А.Б. передано до канцелярії суду для визначення судді, який вирішуватиме питання про відвід у порядку, передбаченому ч.1 ст.33 Цивільного процесуального кодексу України.

01.09.2025 року вказана заява надійшла у провадження судді Апаллонової Ю.В.

02.09.2025 року (вх№39326 від 02.09.2025р) від ОСОБА_1 надійшли додаткові письмові пояснення у справі, в яких заявник додатково зазначив, що людині, яка перебуває на ТОТ суддя перешкоджає ознайомитися з технічними записами судових засідань незважаючи на сплату судового збору.

Приписами ч. 7 ст. 40 ЦПК України визначено, що питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Відповідно до ч.8 ст.40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Вивчивши подану заяву про відвід судді Алєксєєнка А.Б., суд дійшов висновку про таке.

Підстави для відводу (самовідводу) судді передбачені ст.ст.36,37 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід. баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу (ч. 2 ст. 36 ЦПК України).

За умовами ч.ч. 3,4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді (п.5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України).

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Таким чином, можливо зробити висновок про те, що особа, яка подала заяву про відвід судді повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи.

У висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

Крім того, як роз`яснено у п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про незалежність судової влади» від 13.06.2007 року № 8, процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення в порядку, визначеному положеннями ЦПК України.

При цьому, законодавець визначив у ч. 4 ст. 36 ЦПК України, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Підставою для відводу судді заявником визначено те, що суддя Алєксєєнко А.Б. допустив порушення вимог ЦПК України щодо забезпечення права заявника на ознайомлення з матеріалами справи в інтересах ОСОБА_2 що, на думку заявника, викликає сумнів в об`єктивності та упередженості судді при розгляді справи по суті.

Суд вважає, що викладені заявником у заяві обставини не свідчать про упередженість судді.Упередженість це думка, що склалася заздалегідь, без урахування об`єктивних фактів, а таких обставин заявником не вказано.

Заявником, на переконання суду, не наведено жодних беззаперечних обставин, які б виключали участь судді в провадженні, як і не наведено обставин, які б викликали сумнів у його об`єктивності чи неупередженості, натомість наводяться обставини щодо незгоди з вчиненими під час розгляду справи процесуальними діями судді та їх характером (зокрема, процедура розгляду заяв та клопотань, у тому числі з приводу ознайомлення з матеріалами справи), тобто фактично висловлюються заперечення проти дій та рішень судді, які є безпосереднім предметом професійної діяльності суддів, оцінку яким має право надавати виключний перелік органів та установ і порядок оскарження яких передбачений у інший спосіб.

До того ж, відповідно до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (надалі -Положення), організаційне та фінансове забезпечення створення і функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС здійснює ДСА України, яка несе відповідальність за їх належне функціонування та забезпечення захисту інформації, а відтак суддя не є відповідальною особою за належне функціонування модулів ЄСІТС.

Відповідно до п. 56 Положення за заявою учасника справи та після сплати відповідного судового збору такий учасник може отримати копію технічного запису судового засідання на власний вибір шляхом: 1) отримання засобами підсистеми відеоконференцзв`язку доступу до технічного запису судового засідання в Електронному кабінеті користувача; 2) отримання запису на оптичному диску у виді файлу. У разі сплати судового збору безпосередньо в Електронному кабінеті учаснику справи автоматично надається доступ для скачування технічного запису судового засідання в Електронному кабінеті. При цьому до АСДС автоматично надсилаються відповідне повідомлення про видачу копії технічного запису судового засідання та квитанція про сплату судового збору.

Отже, системою АСДС, відповідальність за належне функціонування якої несе ДСА України, автоматизовано механізм надання доступу для скачування технічного запису судового засідання в Електронному кабінеті, у тому числі після сплати відповідного судового збору, що виключає вплив судді на можливість надання доступу до скачування технічного запису судового засідання в АСДС, у тому числі і щодо умов для цього, зокрема, у вигляді сплати судового збору, і не свідчить про упередженість судді або про його небезсторонність з наведених заявником підстав, як і не свідчить про наявність таких обставин сканування та додавання документів до електронної судової справи.

Крім того, логічного підґрунтя припущенням заявника щодо упередженості та необ`єктивності судді, на підтвердження наведених у заяві обставин щодо перешкоджання суддею заявникові в ознайомленні з матеріалами справи в інтересах ОСОБА_2 , об`єктивних та належних доказів не наведено і не надано, тоді як судове рішення не може ґрунтуватись на припущеннях за відсутності належних доказів.

Процесуальна діяльність судді за приписами ст.36 ЦПК України не є такою обставиною, що виключає участь судді у розгляді справи і не може бути підставою для відводу.

З огляду на підстави заявленого відводу, які стосуються процесуальних дій судді при розгляді справи, порядок оскарження яких передбачений у інший спосіб, наведена позивачем суб`єктивна оцінка процесуальних рішень головуючого судді не вказує на наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно іншої сторони у справі, а переконливих доказів наявності обставин, які б викликали сумнів в об`єктивності та неупередженості судді Алєкєєнка А.Б. в заяві не наведено і судом не встановлено.

Отже, оскільки заявник не довів наявності обставин, які б були підставою для відводу судді Алєксєєнка А.Б. передбачених п.5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 суд не вбачає і у задоволенні заяви відмовляє.

Керуючись ст.ст.36, 40,258-261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Алєксєєнка Антона Борисовича від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Орган опіки та піклування районної адміністрації Запорізької міської ради по Комунарському району про позбавлення батьківських прав відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Ю.В. Апаллонова