Справа № 752/9377/25
Провадження №: 2/752/5982/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без розгляду

28.08.2025 м. Київ

Голосіївський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Кирильчук І. А.

секретаря судового засідання - Сінчук І. А.,

за участю представника відповідача - адвоката Ступак Тетяни Олександрівни,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УПРАВЛЯЮЧА КОМПАНІЯ «ВЕНЕЦІЯ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надання послуг з утримання підземної автостоянки,

в с т а н о в и в:

У провадженні Голосіївського районного суду міста Києва знаходиться цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Венеція» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надання послуг з утримання підземної автостоянки.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду міста Києва від 29 квітня 2025 року прийнято заяву до розгляду та відкрито позовне провадження у справі; постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Сторонам надано строк для подання заяв по суті спору.

15 травня 2025 року до суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Ступак Тетяни Олександрівни про розгляд даної справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Клопотання обґрунтоване тим, що відповідач бажає розгляду справи з викликом сторін, що в силу вимог частини п`ятої статті 279 ЦПК України є його правом. Крім того, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають огляду доказів, ретельне з`ясування обставин, а тому і необхідності у проведенні судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. Відповідач має бажання надати усні пояснення по суті спору та надати додаткові пояснення після огляду доказів у справі. Необхідно з`ясувати важливі для справи обставини, зокрема: обставини укладення та неукладення договору, на який посилається позивач; фактичного стану володіння машиномісцями; наявності та відсутності підпису відповідача на документах, долучених до позову; з`ясування дійсних правовідносин між сторонами.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 28 травня 2025 року клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Ступак Тетяни Олександрівни про розгляд справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Венеція» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надання послуг з утримання підземної автостоянки, в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та витребування оригіналів документів, - задоволено. Постановлено перейти від розгляду даної цивільної справи в порядку спрощеного провадження без виклику (повідомлення) сторін до розгляду даної справи в порядку спрощеного провадження з викликом сторін. Призначено справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Венеція» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надання послуг з утримання підземної автостоянки в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін до судового розгляду на 16 червня 2025 року на 11 год. 00 хв.

16 червня 2025 року до суду надійшло клопотання вх. № 38351 представника позивача - Феденко І. С. про відкладення розгляду справи у зв`язку із перебуванням на лікарняному.

Розгляд справи було відкладено на 11 серпня 2025 року на 12:00 год.

11 серпня 2025 року до суду надійшло клопотання вх. № 50933 представника позивача - Савченко Н. Л. про відкладення розгляду справи у зв`язку із перебуванням на лікарняному.

Розгляд справи було відкладено на 28 серпня 2025 року на 12:00 год.

У судове засідання, призначене на 28 серпня 2025 року на 12:00 год., представник позивача не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про розгляд справи, отримавши повістку в електронному кабінеті 12 серпня 2025 року, про що свідчить довідка суду про доставку електронного документу. Будь-яких заяв чи клопотань до суду не надіслав.

У судовому засіданні, призначеному на 28 серпня 2025 року на 12:00 год., представник відповідача - адвокат Ступак Тетяна Олександрівна заявила клопотання про залишення позову Товариства з обмеженою відповідальністю «УПРАВЛЯЮЧА КОМПАНІЯ «ВЕНЕЦІЯ» без розгляду, оскільки це вже третя неявка представника позивача.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи та вислухавши думку представника відповідача, приходить до наступного.

Згідно з частиною третьою статті 2 ЦПК України однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Відповідно до статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Згідно з пунктом 3 частиною першою статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Верховний Суд у постанові від 02 грудня 2021 року у справі №675/1998/19 зазначив, що «залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому, позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи».

Згідно з частиною шостою статті 11 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до частини сьомої статті 11 ЦПК України, особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «УПРАВЛЯЮЧА КОМПАНІЯ «ВЕНЕЦІЯ» має зареєстрований електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд ЄСІТС» та отримав повістку про розгляд справи 28 серпня 2025 року о 12:00 год. в електронному кабінеті - 12 серпня 2025 року, про що свідчить довідка суду про доставку електронного документу.

Однак представник позивача у судове засідання не з`явився, будь-яких клопотань та заяв про причини неявки чи про розгляд справи без його участі суду не надіслав.

На попередні судові засідання, призначені на 16 червня 2025 року на 11:00 год. та на 11 серпня 2025 року на 12:00 год., представник позивача також не з`явився, але про причини неявки повідомив суд і вони були визнані поважними у зв`язку із чим і було відкладено розгляд справи.

Отже, неявка в судові засідання представника позивача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення стороною позивача своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданого до суду позову, що в свою чергу призводить до безпідставного затягування розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене та приймаючи до уваги, що позивач, будучи належним чином повідомлені про час, день і місце судових засідань, повторно не з`явився до суду, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надав, а його нез`явлення до суду є перешкодою для розгляду справи, оскільки представником відповідача заявлено клопотання про призначення судово-почеркознавчої експертизи, у зв`язку із чим у позивача ухвалою суду від 28 травня 2025 року витребувано оригінали договорів про відшкодування витрат на утримання підземної автосоянки, що стосуються машиномісць НОМЕР_1 та НОМЕР_2 та оригінали актів приймання-передачі машиномісць НОМЕР_1 та НОМЕР_2.

Станом на 28 серпня 2025 року витребувані матеріали до суду не надійшли, а у зв`язку із неявкою представника позивача не можливо встановити причини їх не подання.

Судові засідання призначалися тричі (16 червня 2025 року на 11:00 год., 11 серпня 2025 року на 12:00 год., 28 серпня 2025 року на 12:00 год.) на жодне з яких представник позивача не з`явився, а на останнє судове засідання - 28 серпня 2025 року на 12:00 год., взагалі не повідомив про причини неявки.

Приймаючи до уваги розумність строків розгляду справи, суд приходить до висновку про задоволення клопотання представника відповідача та необхідність залишення позову без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Залишення позовної заяви без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

Крім того, 28 серпня 2025 року до суду надійшла заява представника відповідача - адвоката Ступак Тетяни Олександрівни про відшкодування позивачем на користь відповідача витрат на професійну правову допомогу у розмірі 15 000,00 грн.

Так, відповідно до частини п`ятої статті 142 ЦПК України у разі закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду відповідач має право заявити вимоги про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача.

Згідно з частиною шостою статті 142 ЦПК України у випадках, встановлених частинами третьою - п`ятою цієї статті, суд може вирішити питання про розподіл судових витрат протягом п`ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали про закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду, рішення про задоволення позову у зв`язку з його визнанням, за умови дотримання відповідною стороною вимог частини дев`ятої статті 141 цього Кодексу.

За змістом частини дев`ятої статті 141 ЦПК України у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Для задоволення вимог про стягнення компенсації здійснених судових витрат відповідач має довести, а суд має встановити, які саме дії позивача при зверненні до суду чи під час розгляду справи по суті є необґрунтованими, чи є недобросовісним звернення позивача з позовом до суду, чи були його дії умисними та чим це підтверджується.

Одночасно суд зауважує, що особі гарантується право на звернення до суду за захистом та право на позов. ЦПК України передбачає компенсацію здійснених відповідачем витрат, пов`язаних з розглядом справи, лише у випадку необґрунтованих дій позивача.

У пункті 38 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зазначено, що у разі залишення позову без розгляду відповідач має право заявити вимоги про відшкодування здійснених ним витрат, пов`язаних із розглядом справи внаслідок необґрунтованих дій позивача. У такому разі заявлені вимоги розглядаються у цій же справі одночасно із вчиненням наведених процесуальних дій. При цьому саме по собі пред`явлення позову не може свідчити про необґрунтовані дії позивача.

Тобто, для стягнення компенсації здійснених відповідачем витрат, пов`язаних з розглядом справи, відповідач повинен довести, що позовна заява була залишена без розгляду внаслідок необґрунтованих дій позивача.

Для задоволення вимог про стягнення компенсації здійснених судових витрат відповідач має довести, а суд має встановити, які саме дії позивача при зверненні до суду чи під час розгляду справи по суті є необґрунтованими, чи є недобросовісним звернення позивача з позовом до суду, чи були його дії умисними та чим це підтверджується.

З системного тлумачення положень частин п`ятої, шостої статті 142 ЦПК України, частини дев`ятої статі 141 ЦПК України виходить, що необґрунтовані дії позивача як підстава для компенсації здійснених відповідачем витрат, пов`язаних з розглядом справи, відповідно до частини п`ятої статті 142 ЦПК України, передбачають свідомі недобросовісні дії позивача, які свідчать про зловживання процесуальними правами.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховний Суду від 14 січня 2021 року у справі №521/3011/18.

З аналізу зазначених норм вбачається, що обов`язковою умовою є зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними права дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: - подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; - подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; - подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; - необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; - укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим статтями 55, 124 Конституції України та є безумовним доступом до правосуддя незалежно від обґрунтованості позову.

У заяві про стягнення судових витрат у розмірі 15 000,00 грн, пов`язаних із правовою допомогою, заявник не зазначив, які дії позивача у вказаній справі були необґрунтованими, що є підставою для компенсації витрат, пов`язаних з розглядом справи у зв`язку із залишенням позову без розгляду.

У заяві вказано посилання на норми ЦПК України, а також долучено до заяви договір про надання правової допомоги № 26-09-2022 від 26 вересня 2022 року, додаток № 1 та додаткову угоду від 13 травня 2025 року до договору про надання правової допомоги № 26-09-2022 від 26 вересня 2022 року, детальний опис робіт (надання послуг) виконаних адвокатом та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги у справі № 752/9377/25, ордер на надання правничої правової допомоги серія № 1105561.

Вирішуючи вимоги представника відповідача про компенсацію здійснених відповідачем витрат на правничу допомогу, суд виходить з того, що відсутні підстави для визнання дій позивача необґрунтованими, оскільки звернення позивача до суду за захистом порушеного права, а також його дії, направлені на такий захист, не можуть свідчити про зловживання ним своїми процесуальними правами, його дії, направлені на захист своїх прав, не можуть вважатися необґрунтованими та тягнути за собою його обов`язок відшкодувати понесені відповідачем витрати на правову допомогу.

З системного тлумачення положень частин п`ятої, шостої статті 142, частини дев`ятої статі 141 ЦПК України виходить, що необґрунтовані дії позивача як підстава для компенсації здійснених відповідачем витрат, пов`язаних з розглядом справи, відповідно до частини п`ятої статті 142 ЦПК України, передбачають свідомі недобросовісні дії позивача, які свідчать про зловживання процесуальними правами.

З огляду на обставини справи та доводи заяви про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, суд дійшов висновку про відсутність підстав для покладення на позивача витрат відповідача на професійну правничу допомогу на підставі частини п`ятої статті 142 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 44, 130, 141, 142, 257, 260, 294, 354 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Ступак Тетяни Олександрівни про залишення позову без розгляду - задовольнити.

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «УПРАВЛЯЮЧА КОМПАНІЯ «ВЕНЕЦІЯ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надання послуг з утримання підземної автостоянки, - залишити без розгляду.

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Ступак Тетяни Олександрівни про відшкодування витрат на професійну правову допомогу відмовити.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду з зазначеними у позовній заяві вимогами.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена 01 вересня 2025 року.

Суддя І. А. Кирильчук