Провадження № 2/638/5298/25
02 вересня 2025 року м. Харків
Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Щепіхіної В. В.,
за участю секретаря судового засідання Луценка Д. О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Гулий Андрій Васильович, звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В обґрунтування своїх позовних вимог зазначив, що 22 квітня 2017 року між, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено шлюб, який зареєстровано Харківським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 611, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_1 . Від шлюбу позивач та відповідач мають спільного малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданого 19 березня 2019 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 1294. Одруження з відповідачем виявилось невдалим в результаті чого сумісне життя і збереження сім`ї стали неможливими, оскільки втрачені всі фізичні та духовні зв`язки між ними. Віднедавна подружжя разом не проживає, спільне господарство не ведуть. Причиною розірвання шлюбу є відсутність взаєморозуміння та спільних інтересів, наявні різні погляди на життя. За наведених обставин шлюб позивача та відповідача носить лише формальний характер, примирення з відповідачем неможливе. Сім`я фактично розпалась, в зв`язку з чим виникла необхідність в юридичному оформленні розлучення.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Харковавід 13.06.2025 року відкрито провадження в даній цивільній справі та прийнято рішення про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_4 належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду цивільної справи. В судове засідання не з`явилися. Представник позивача надав суду заяву про розгляд справи без його участі та участі позивача, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечують.
Відповідач ОСОБА_2 належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, в судові засідання не з`явилася, про наявність поважних причин своєї неявки в суд не повідомила, заяви про відкладення судового засідання відповідач не надала, відзиву на позов не направила.
Оскільки відповідач належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, не з`явилася у судове засідання без поважних причини, не направила до суду відзив на позовну заяву, суд постановив проводити заочний розгляд справи.
З урахуванням наведеного, а також відповідно до положень частини 1 статі 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.
На підставі частини 2 статті 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою всіх учасників справи, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, доходить висновку, що позовні вимоги необхідно задовольнити з таких підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уклали шлюб 22.04.2017 року, про що відділом Харківським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області складено відповідний актовий запис № 611. Дана обставина підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 22.04.2017 року.
Під час шлюбу у сторін народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 19.03.2019 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області складено відповідний актовий запис за № 1294, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , від 19.03.2019 року.
Відповідно до статей 21, 24 Сімейного кодексу України (надалі СК України) шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Конституцією гарантовано, що кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Згідно з положеннями статті 104 СК України однією з підстав припинення шлюбу є його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Частиною 3 статті 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.
В статті 112 СК України та пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя.
Згідно з положеннями статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають спільні права та обов`язки.
Позивач свої вимоги обґрунтовує тим, що одруження з відповідачем виявилось невдалим в результаті чого сумісне життя і збереження сім`ї стали неможливими, оскільки втрачені всі фізичні та духовні зв`язки між ними. Віднедавна подружжя разом не проживає, спільне господарство не ведуть. Причиною розірвання шлюбу є відсутність взаєморозуміння та спільних інтересів, наявні різні погляди на життя. За наведених обставин шлюб позивача та відповідача носить лише формальний характер, примирення з відповідачем неможливе. Сім`я фактично розпалась.
Вивчивши матеріали справи, суд встановив, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню у зв`язку з тим, що сторони не підтримують шлюбні відносини, позивач наполягає на розірванні шлюбу, примирення не можливе, отже, подальше збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.
Відповідно до частини 2 статті 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Щодо питання розподілу судових витрат між сторонами суд зазначає наступне.
Позивач не наполягає на стягненні з відповідача судових витрат.
З урахуванням викладеного суд приходить до висновку про необхідність залишити судові витрати за позивачем.
На підставі викладеного, ст.ст. 24, 104, 105, 110, 112, 114 Сімейного кодексу України, керуючись ст.ст. 4, 13, 18, 19, 141, 142, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) та ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_4 ), який був укладений 22 квітня 2017 року та зареєстрований Харківським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 611.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя В. В. Щепіхіна