Справа № 177/2529/25
Провадження № 2-н/177/252/25
У Х В А Л А

09.09.2025 Суддя Криворізького районного суду Дніпропетровської області Лященко В.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Новик Максим Сергійович, про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дитини,

встановив:

Заявник ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Новик М.С., звернулася до суду з указаною заявою та просила видати судовий наказ, яким стягнути з ОСОБА_2 на свою користь аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі заробітку (доходу) ОСОБА_2 , але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини, щомісячно, починаючи стягнення з дати пред`явлення заяви про видачу судового наказу і до досягнення дитиною повноліття.

Згідно з ч. 1 ст. 160 ЦПК України, судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 162 ЦПК України, заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Загальні правила підсудності визначені у ч. 1 ст. 27 ЦПК України, відповідно до якої позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Звертаючись до суду із заявою заявник посилалася на ч. 1 ст. 27 ЦПК України.

Як визначено ч. 5 ст. 165 ЦПК України, якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви, крім випадків подання заяви про видачу судового наказу в електронній формі до боржника, який має офіційну електронну адресу, звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника.

У тексті заяви заявником зазначена адреса місця реєстрації боржника ОСОБА_2 : АДРЕСА_1 , що також підтверджується відомостями з Єдиного державного демографічного реєстру.

Відповідно до постанови ВР України № 807-ІХ від 17.07.2020 «Про утворення та ліквідацію районів», утворено Криворізький район (з адміністративним центром у місті Кривий Ріг) у складі територій Апостолівської міської, Вакулівської сільської, Глеюватської сільської, Гречаноподівської сільської, Грушіської сільської, Девладівської сільської, Зеленодольської міської, Карпівської сільської, Криворізької міської, Лозуватської сільської, Нивотрудівської сільської, Новолатівської сільської, Новопільської сільської, Софіївської селищної, Широківської селищної територіальних громад.

Однак, відповідно до ст. 125 Конституції України, ст. 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності. Суди утворюються, реорганізуються і ліквідуються законом.

Система судоустрою хоча і будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності, однак на практиці вона не завжди може співпадати з існуючим адміністративно-територіальним поділом держави. Зміна ж адміністративно-територіального устрою може бути лише підставою для перегляду існуючої системи судоустрою в порядку визначеному Конституцією та законами України.

Відповідно, до зміни системи судоустрою та приведення її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою шляхом утворення, реорганізації чи ліквідації судів, кожен місцевий загальний суд продовжує здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

Відповідно до п. 3-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів», до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

У зв`язку з чим, Криворізький районний суд Дніпропетровської області не має повноважень на розгляд справ, які відносяться до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду, відповідно до раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

Криворізький районний суд Дніпропетровської області є судом, юрисдикція якого поширюється виключно на Криворізький район Дніпропетровської області в межах раніше визначеного району, а це Глеюватська, Новопільська та Лозуватська ОТГ.

Село Широка Дача, що є зареєстрованим місцем проживання боржника, територіально відноситься до підсудності Широківського районного суду Дніпропетровської області.

Порядок дій суду, пов`язаних із визначенням підсудності заяви про видачу судового наказу регламентові у ч.ч. 4, 9 ст. 165 ЦПК України. При цьому, вказаними нормами визначається порядок дій, коли боржником є фізична особа (ч.ч. 5, 6, 7, 9 ст. 165 ЦПК України).

У свою чергу, відповідно до ч. 8 ст. 165 ЦПК України, якщо за результатами розгляду отриманих судом відомостей про місце знаходження боржника - юридичної особи або фізичної особи-підприємця буде встановлено, що заява про видачу судового наказу не підсудна цьому суду, суд не пізніше десяти днів з дня надходження заяви постановляє ухвалу про передачу заяви про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами за підсудністю.

Отже, положеннями ст. 165 ЦПК України, не передбачено можливості направлення заяви до іншого суду, де боржником є фізична особа.

Відтак, можливість направлення заяви про видачу судового наказу за підсудністю до іншого суду стосується лише випадку, якщо боржником за такою заявою є юридична особа або фізична особа-підприємець.

Наслідки порушення правил підсудності при поданні заяви про видачу судового наказу передбачені п. 9 ч. 1 ст. 165 ЦПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 167 ЦПК України, за результатами розгляду заяви про видачу судового наказу, суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу.

Враховуючи наведене, вважаю, що у видачі судового наказу ОСОБА_1 про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дитини необхідно відмовити, що не позбавляє права на звернення до суду з заявою про видачу судового наказу за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання боржника.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 160-166, 353, 354 ЦПК України, суддя

постановив:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Новик Максим Сергійович, про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дитини.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання та підписання суддею.

Суддя В.В. Лященко