Справа № 595/877/25
Провадження № 2/595/380/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.08.2025

м.Бучач

Бучацький районний суд Тернопільської області

в складі: Головуючого судді Содомори Р.О.,

при секретарі Присташ П.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Бучач справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Лось А.М., звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позовну заяву мотивує тим, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 та на момент смерті проживала за адресою - АДРЕСА_1 . Померла, на ім`я ОСОБА_1 09 вересня 2013 року склала заповіт, посвідчений Рубіною Т.М., секретарем виконавчого комітету Броварківської сільської ради Глобинського району Полтавської області та зареєстрований в реєстрі за № 32, відповідно до умов котрого належну їй земельну ділянку кадастровий номер :01:002:0149, державний акт на право власності серія № 791571 виданий 31.08.2005 року, заповіла ОСОБА_1 . Про наявність зазначеного вище заповіту позивачці стало відомо після закінчення строку необхідного для прийняття спадщини, тому спадщину у встановлений законодавством строк ОСОБА_1 не прийняла. Згідно довідки Піщанської сільської ради спадщину після смерті ОСОБА_4 , прийняли її дочки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , оскільки на момент смерті проживали разом із спадкодавцем. Про наявність заповіту позивачка дізналася після смерті своєї матері ОСОБА_5 , оскільки заповіт зберігався в неї. Так, ІНФОРМАЦІЯ_5 померла мати позивачки і після перегляду документів померлої матері, ОСОБА_1 стало відомо про наявність складеного на її користь заповіту. Таким чином, вважає що у ОСОБА_1 були об`єктивні труднощі для своєчасного прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 , оскільки вона не є родичкою спадкодавця, не проживала з останньою, про існування заповіту дізналась вже після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Бучацького районного суду Тернопільської області від 16 червня 2025 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі та призначено справу до розгляду у підготовчому судовому засіданні.

Ухвалою Бучацького районного суду Тернопільської області від 02 липня 2025 року закрито підготовче провадження у даній справі та призначено справу до розгляду по суті.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, будучи повідомленим про дату та час судового засідання шляхом направлення судової повістки про виклик до суду у його електронний кабінет.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, хоча повідомлялася про час та дату розгляду справи у встановленому законом порядку.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, хоча повідомлялася про час та дату розгляду справи у встановленому законом порядку. Згідно поданого відзиву, ОСОБА_3 просить у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі, у зв`язку з їх безпідставністю. З позовними вимогами ОСОБА_1 вона не згодна, вважає їх безпідставними, незаконними, такими що не підлягають задоволенню. Зазначає, що дійсно ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_4 , яка постійно проживала та була зареєстрована разом із нею та її недієздатною сестрою ОСОБА_2 в с. Недогарки Кременчуцького району Полтавської області. Після її смерті відкрилася спадщина, спадкоємцями якої за законом є вона з сестрою. Зазначає, що про складання заповіту на сторонню особу за життя їхня мати не повідомляла. На даний час позивачка звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, та просить суд визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном в три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили. Підставами звернення з таким позовом зазначено те, що позивачка не знала про наявність заповіту, дізналася про нього після смерті своєї матері ОСОБА_5 , що мало місце 16 вересня 2024 року. Таким чином, виходячи з вимог чинного законодавства, дізнавшись про наявність заповіту, вже протягом 6 місяців з цього моменту, позивачка мала б звернутися до будь якої нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, тобто мала б це зробити в термін до 16 березня 2025 року. Із доданих до позовної заяви письмових доказів не вбачається, чи ОСОБА_1 взагалі зверталася до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини згідно складеного на її ім`я заповіту. В разі виявлення відсутності підстав для видачі свідоцтва про право на спадщину, нотаріус діє у відповідності до положень ст.. 5 п. 1 ч. 1 ст. 49 ЗУ «Про нотаріат», тобто відмовляє у вчиненні нотаріальної дії та роз`яснює особі порядок оскарження дій нотаріуса чи можливість звернення до суду для захисту порушеного права. Тобто, лише у випадку відмови нотаріуса у вчиненні певної нотаріальної дії виникають спірні правовідносини, врегулювання яких має проводитися в судовому порядку. На даний час позивачка не надала доказів того, що мається спір, який підлягає вирішенню в судовому порядку, тобто відсутня Постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, яка могла б бути підставою для звернення до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини, який був пропущений з поважних причин. Крім того, зазначила, що не надає позивачка і належних та допустимих доказів того, що про наявність заповіту вона дізналася лише після смерті своєї матері, ІНФОРМАЦІЯ_6 . Адже з моменту посвідчення заповіту і до відкриття спадщини пройшов значний проміжок часу, позивачка вже на момент посвідчення заповіту була повнолітньою і напевне мала інформацію про те, що стороння особа, в даному випадку її мати ОСОБА_4 заповідала їй своє майно.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено такі обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 .

Як вбачається із довідки №10-8.5/57 від 26.05.2025, виданої Піщанською сільською радою, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на день смерті була зареєстрована в АДРЕСА_1 . На день смерті разом з померлою були зареєстровані: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_8 ; ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно заповіту, складеного ОСОБА_4 , посвідченого Рубіною Т.М., секретарем виконавчого комітету Броварківської сільської ради Глобинського району Полтавської області, зареєстрованого в реєстрі за № 32, вбачається, що спадкодавець земельний пай -Державний акт на право власності на земельну ділянку серія ЯА № 791571 виданий 31.08.2005 року Бучацьким районним відділом земельних ресурсів і зареєстрований за №58 на земельну ділянку площею 1,73 га, для ведення особистого селянського господарства на території Бариської сільської ради Бучацького району Тернопільської області, заповіла ОСОБА_1 .

Отже, після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина і право на спадкування в ОСОБА_1 виникло на підставі заповіту, на належне ОСОБА_4 майно, а саме на земельну частку (пай) площею 1,73 га, для ведення особистого селянського господарства на території Бариської сільської ради Бучацького району Тернопільської області.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 постійно проживали зі спадкодавцем, отже прийняли спадщину після неї.

Позивач ОСОБА_1 не входить до кола спадкоємців за законом після померлої ОСОБА_4 та пропустила визначений законом строк подання заяви про прийняття спадщини як спадкоємець за заповітом.

Згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до положень ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Як вбачається з ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до ч.ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до ст.1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

При цьому відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 року по справі №686/5757/23, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Проте це стосується обставин, за яких заповіт є єдиною підставою спадкування і незнання про його існування не вимагає від спадкоємця вчинення дій щодо прийняття спадщини. Спадкоємець за законом, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк з часу відкриття спадщини. Тож необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини тільки для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі їх обізнаності про відсутність спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом.

За обставин даної справи позивач не є спадкоємцем померлої ОСОБА_4 за законом, не перебувала в родинних відносинах зі спадкодавцем, не знала про складення на її користь заповіту, про наявність заповіту та його зміст позивач дізналася вже після спливу визначеного законом строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, враховуючи свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

При цьому сторона відповідача заперечувала щодо поважності підстав пропуску позивачем строку подання відповідної заяви, проте заперечень проти заявленого позивачем строку, який має бути визначений позивачу для подання заяви про прийняття спадщини, та становить три місяці, сторона відповідача заперечень не висловлювала.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, тому, на підставі представлених доказів, суд переконався в тому, що позивач з поважних причин пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцю додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись до нотаріуса, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Керуючись ст.ст.55,124 Конституції України, ст.ст. 12,81,258,263-265 ЦПК України, 1270, 1272 ЦК України, суд ,-

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , три місяці після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скарги не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду.

Повне судове рішення складено 05.09.2025

Суддя: Р. О. Содомора