ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
У Х В А Л А

про відкриття провадження

"29" серпня 2025 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Мицик Ю.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської прокуратури, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет позову: Дарницьке управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, Сьома київська державна нотаріальна контора, Перша київська державна нотаріальна контора про зняття арешту з майна та скасування запису про арешт,

В С Т А Н О В И Л А:

25 липня 2025 року ОСОБА_1 в особі представника адвоката Яців Олега Романовича звернувся до Дарницького районного суду м. Києва із заявою про зняття арешту з майна, скасування запису про арешт.

Ухвалою від 20 липня 2025 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`ятиденний термін з дня отримання копії даної ухвали.

У зазначений строк від позивача до суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Позовна заява подана з дотриманням вимог ст.ст. 175-177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), з дотримання правил предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення, відмови у відкритті провадження відсутні.

Враховуючи вимоги ст.ст. 19, 187 ЦПК України, суд дійшов висновку про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Разом із позовною заявою представник позивача звернувся із клопотанням, у якому просить суд про витребувати:

- від Сьомої київської державної нотавральної контори копію спадковою справи № 146/2021 від 04 березня 2021 року, відкритої після смерті ОСОБА_2 , 1962 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- від Київської міської прокуратури копію кримінальної справи №52-929, яка була відкрита за ч. 2 ст. 143 КК України по факту шахрайських дій по заволодінню ОСОБА_3 правом власності на квартиру АДРЕСА_1 .

На обґрунтування свого клопотання представник зазначив, що витребувана інформація необхідна з метою повного, всебічного та справедливого розгляду справи. Отримати зазначені відомості самостійно у представника позивача не має можливості.

За приписом ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Враховуючи предмет та підстави позову, а також беручи до уваги, що необхідність витребування обґрунтована неможливістю самостійного отримання зазначених доказів для доведення обставин справи, суд вважає, що клопотання представника позивача підлягає частковому задоволенню, в частині витребування копії спадкової справи №146/2021.

В решті клопотання слід відмовити, оскільки стороною позивача необґрунтовано необхідність витребування копії кримінальної справи №52-929.

Керуючись ст.ст.187-192, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И Л А:

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської прокуратури, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет позову: Дарницьке управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, Сьома київська державна нотаріальна контора, Перша київська державна нотаріальна контора про зняття арешту з майна та скасування запису про арешт.

Призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання на 28 жовтня 2025 року о 12 год 00 хв в приміщенні Дарницького районного суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5-А, зал. 214.

Копію даної ухвали надіслати сторонам у справі та копії позовної заяви та доданих матеріалів відповідачу та третім особам.

Витребувати від Сьомої київської державної нотавральної контори ( - має зареєстрований електронний кабінет у системі «Електронний суд») копію спадковою справи № 146/2021 від 04 березня 2021 року, відкритої після смерті ОСОБА_2 , 1962 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Витребувані документи надіслати на поштову адресу Дарницького районного суду м. Києва: 02068, м. Київ, вул. Кошиця, 5-А, судді Мицик Ю.С. або за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами через систему «Електронний суд», з посиланням на номер справи, в строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що відповідно до ч.ч. 6-10 ст. 84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу строк для написання відповіді на відзив на позовну заяву, але не більше десяти днів з моменту отримання відзиву на позовну заяву.

Встановити відповідачу строк для написання заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву, але не більше п`яти днів з моменту отримання відповіді на відзив.

Роз`яснити третім особам право подати пояснення щодо позову протягом п`ятнадцяти днів з моменту його отримання, а щодо відзиву - протягом десяти днів з дня його отримання, та направити учасникам та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Учасники справи мають право надати відповідь на такі пояснення до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно ст.14 ЦПК України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до ст. 49 ЦПК України: позивач вправі відмовитись від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за адресою https://dr.ki.court.gov.ua/sud2602/

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Ю.С. МИЦИК