Номер провадження 2/754/9050/25
У Х В А Л А

Іменем України

08 вересня 2025 року Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст. 175-177 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем та визнання права власності у порядку спадкування,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 , через представника - адвоката Коновала Дениса Володимировича, звернувся до суду з позовною заявою до Київської міської ради, в якій просить:

1. Встановити факт постійного проживання спадкоємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) разом із спадкодавцем ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ), який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтво про смерть видане Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 15 березня 2023 року серії НОМЕР_3 , відповідний актовий запис № 5239, за адресою: АДРЕСА_1 , на час відкриття спадщини;

2. Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ), який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175, 176, 177 ЦПК України.

Частиною четвертою статті 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з абзацом першим частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3028*0,4 = 1211,20 грн).

Оскільки позивачем заявлено немайнову та майнову вимоги (вартість майна 916 676,51 грн), судовий збір за подання цієї позовної заяви становить 1211,20 + 9166,77 = 10 377,97 грн.

Однак до позовної заяви додано докази сплати судового збору в сумі 9166,77 грн, тобто лише за майнову вимогу.

Отже, позивачу слід надати докази доплати судового збору у розмірі 1211,20 грн за немайнову вимогу.

Залишення позову без руху з зазначених вище підстав не є по своїй суті обмеженням права на доступ до суду, оскільки відповідає вимогам закону та основним засадам цивільного судочинства, та є необхідним для справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду та вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

Керуючись ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України,

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем та визнання права власності у порядку спадкування залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду в частині визначення розміру судових витрат (судового збору) шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК