1Справа № 335/5228/25 2/335/2496/2025
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 вересня 2025 року м. Запоріжжя
Вознесенівський районний суд міста Запоріжжя у складі головуючого судді Гашук К.В., за участю секретаря судового засідання Куян О.С., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в особі представника адвокатки Джулай Аліни Анатоліївни, до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Джулай А.А., звернулась до суду з вказаним позовом, у якому просить розірвати шлюб, укладений між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 15.02.2019 Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у місті Києві, про що складено відповідний актовий запис № 203.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 15.02.2019 сторони зареєстрували шлюб. У шлюбі у сторін народилась дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Наразі шлюбні відносини у сторін припинені, вони не ведуть спільного господарства та не проживають разом, а відтак позивач вважає, що шлюб носить формальний характер.
Ухвалою судді від 04.07.2025 вказану позовну заяву прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання на 04.08.2025, яке було відкладено на 05.09.2025, у зв`язку із першою неявкою відповідача у судове засідання.
Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась. Від представника позивача адвоката Джулай А.А. до суду надійшло клопотання, у якій вона просила розглянути справу без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримала.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання двічі не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяв про розгляд справи у його відсутність чи відзив на позов не подавав, про день, час та місце судового засідання повідомлявся у встановленому законом порядку, відповідно до положень ст. 12-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
Враховуючи, що від відповідача відзиву на позов, заяв про розгляд справи за його відсутності не надходило, позивач у відповідній заяві просила про розгляд справи за її відсутності, заперечень проти заочного розгляду справи не вказала, суд вважає можливим провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення за відсутності учасників справи, на підставі доказів, які є в матеріалах справи, без фіксування судового засідання технічними засобами, що відповідає положенням ч. 4 ст. 223, ч. 2 ст. 247, ч. 1 ст. 280 ЦПК України.
Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини.
Сторони зареєстрували шлюб 15.02.2019, актовий запис № 203, у Центральному відділі державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у місті Києві, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 .
Від шлюбу сторони мають дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження Серії НОМЕР_2 , яке видане 08.06.2019 Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві.
Зі змісту позову убачається, що сторони фактично припинили подружні відносини.
Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Частинами 3, 4 ст.56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини, примушування до припинення шлюбних відносин чи до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність.
Згідно ч. 1 ст. 112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя.
У відповідності із ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Згідно із ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.
На підставі викладеного, враховуючи категоричну позицію позивача щодо розірвання шлюбу, відсутність відзиву відповідача на позов, або клопотання про надання строку на примирення подружжя, приймаючи до уваги, що шлюб це добровільний союз чоловіка та жінки, суд доходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки підстави для збереження шлюбу відсутні, на що було вказано вище в рішенні.
В силу вимог ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
У заяві позивачка ОСОБА_1 просить після розірвання шлюбу відновити її дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 », у зв`язку із чим суд вважає, що ця вимога підлягає задоволенню.
Питання розподілу судових витрат позивачем не заявлялось, а тому судом не вирішувалося.
Керуючись ст.ст.105, 110, 111, 112, 115 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 223, 247, 259, 263-265, 268, 280 ЦПК України,
Позов ОСОБА_1 , в особі представника адвокатки Джулай Аліни Анатоліївни, до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ), зареєстрований 15.02.2019 Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у місті Києві, про що складено відповідний актовий запис № 203 розірвати.
Після розірвання шлюбу позивачці ОСОБА_1 відновити її дошлюбне прізвище, а саме « ОСОБА_4 ».
Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян в тому числі й в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення до Запорізького апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Гашук К.В.