Провадження № 2/369/4408/25
18.08.2025 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Козак І. А.,
при секретарі Кавун Є.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні вмісті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивач ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи його тим, що 10 лютого 2021 року Деснянським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), було зареєстровано шлюб між сторонами, про що складено актовий запис № 78, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .
Від шлюбу у сторін немає.
Позивач зазначає, що спільне життя з відповідачем не склалося у зв`язку з різними поглядами на сімейне життя. Також на цьому підгрунті між сторонами встрачено взаєморозуміння, почуття любові один до одного. ОСОБА_3 та ОСОБА_2 спільного господарства не ведуть, шлюб набув формальних ознак.
На думку ОСОБА_3 , подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе і суперечить її інтересам.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04 грудня 2024 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
У судове засідання позивач не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, подала до суду заяву про слухання справи без її участі, позовні вимоги підтримує.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином за адресою, яка вказана у позовній заяві.
Отже, суд вжив усіх передбачених законом засобів для сповіщення відповідача про розгляд справи. За таких обставин процесуальні засоби забезпечення ОСОБА_2 можливості взяти участь у судовому засіданні та/або висловити свою позицію щодо позовних вимог вичерпано. З огляду на вимоги ч. 8 ст. 128, ч. ч. 4, 10 ст. 130 ЦПК України відповідач вважається належним чином повідомленим про час і місце розгляду справи.
Враховуючи, що у судове засідання не з`явилися всі учасники справи, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Положення ч. 1 ст. 280 ЦПК України наділяють суд правом ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився до суду без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомленим про час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, причин свого неприбуття не повідомив і правом подати відзив не скористався.
Виходячи з наведеного, керуючись вимогами ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає за необхідне і можливе ухвалити у справі заочне рішення.
Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає повному задоволенню з таких підстав.
Сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 10 лютого 2021 року Деснянським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що складено актовий запис № 78, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .
Від шлюбу у сторін немає.
За результатами розгляду справи суд установив, що родинні стосунки між сторонами фактично припинені у зв`язку з різними поглядами на життя і роль кожного в сім`ї, тому позивач прагне розлучення. Позивач та відповідач спільного господарства не ведуть. На підставі зазначеного, ОСОБА_3 просить розірвати шлюб та не надавати строк на примирення.
Відповідно до ст. 51 Конституції України і ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України (далі СК України) шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування до шлюбу не допускається.
У частині 3 ст. 56 СК України закріплено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до їх збереження або припинення згідно з частиною 4 цієї ж статті є неприпустимим як порушення права дружини і чоловіка на свободу та особисту недоторканість.
Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають суттєве значення.
Враховуючи викладене суд вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу між сторонами є неможливим і суперечитиме інтересам позивача і відповідача. З огляду на зазначене позов підлягає задоволенню у повному обсязі.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд виходить з такого.
Зазначені вище витрати у даній справі складаються лише з суми судового збору, сплаченого позивачем у розмірі 1 211 грн 20 коп.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України понесені позивачем документально підтверджені витрати зі сплати судового збору у сумі 1 211 грн 20 коп. підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 111, 112, 114 СК України, ст. ст. 206, 223, 247, 258-259, 268, 280-282 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 10 лютого 2021 року Деснянським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що складено актовий запис № 78, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .
Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 1 211 грн 20 коп.
Апеляційна скарга на заочне рішення може бути подана позивачем до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складання повного тексту рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного тексту заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку відповідачем шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Києво-Святошинський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом цих строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: І. А. Козак