Дата документу 20.08.2025Справа № 643/2842/18
Провадження № 2/554/447/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 серпня 2025 року Шевченківський районний суд міста Полтави у складі:

головуючого судді Савченко Л.І.

при секретарі Титаренко Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м.Полтаві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, -

в с т а н о в и в :

Позивачі ОСОБА_3 , ОСОБА_1 14.03.2018 року звернулися до Московського районного суду м.Харкова з позовом до ОСОБА_2 про стягнення на користь кожного по 53 025 грн., а також судового збору у сумі 1060 грн. 50 коп. в рівних частках.

В обгрунтування позову вказали, що рішенням Апеляційного суду Харківської області від 07.09.2027 у цивільній справі № 643/17538/15-ц змінено рішення Московського районного суду м.Харкова від 16 січня 2017 року та визнано за ОСОБА_2 право власності на 115/200 часток, а за ОСОБА_1 право власності на 85/200 часток квартири АДРЕСА_1 . В мотивувальній частині рішення Апеляційного суду Харківської області від 07.09.2017 року вказано, що перший внесок за спірну квартиру, який склав 15 % від загальної вартості робіт по будівництву квартири, був внесений ОСОБА_2 за рахунок власних коштів. Для сплати решти грошових коштів 85 % за спірну квартиру між ОСОБА_1 та АКБСР «Укрсоцбанк» був укладений договір кредиту від 26 жовтня 2007 року, за яким отримані кошти 39 194 долари США зі сплатою 12, 25 % річних. В

рішенні Московського районного суду м.Харкова від 16 січня 2017 року в мотивувальній частині вказано, що залишок коштів за квартиру у сумі 38 651, 20 доларів США був сплачений ОСОБА_1 спочатку за рахунок кредитних коштів, отриманих ним під час шлюбу із відповідачем на підставі договору кредиту від 26.10.2007, укладеного між позивачем та АКБСР «Укрсоцбанк», ці кошти є спільною сумісною власністю подружжя». Отже, залишок коштів за спірну квартиру у сумі 38 651, 20 доларів США був сплачений ОСОБА_1 за рахунок кредитних коштів, а потім кредит був виплачений за рахунок продажу квартири (ціна продажу 212 100 грн.) батька ОСОБА_1 ОСОБА_4 , який надав їх у борг ОСОБА_1 та ОСОБА_2 для погашення боргових зобов`язань за кредитним договором від 26.10.2007 у сумі 38 651, 20 доларів США. Таким чином, 85/100 частин спірної квартири було придбано за особисті кошти ОСОБА_4 , який надав їх у борг їх сину ОСОБА_1 та невістці ОСОБА_2 в інтересах сім`ї. Згодом батько ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . В подальшому спадщину прийняли два сини ОСОБА_1 та ОСОБА_5 в рівних частках по . Мати позивача ОСОБА_3 розірвала шлюб з ОСОБА_4 25.01.1996 року, а тому спадкоємцем колишнього чоловіка не була. ІНФОРМАЦІЯ_2 помер брат позивача ОСОБА_5 , спадщину після якого прийняла мати ОСОБА_3 , як спадкоємцеь першої черги за законом. Таким чином, правонаступником ОСОБА_4 є ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , які мають право вимоги в рівних частках половини боргу у сумі 212 100 грн., а саме 106 050 грн. з відповідачки ОСОБА_2 .

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 19.04.2018 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 11 вересня 2018 року витребувано з Третьої Харківської державної нотаріальної контори, Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори, П`ятої Харківської державної нотаріальної контори докази по справі, викликано у судове засідання свідків.

Від відповідача ОСОБА_2 до суду надійшов відзив на позов, в якому прохала у задоволенні позову відмовити, посилаючись на те, що обґрунтування позовних вимог не відповідає вимогам діючого законодавства. У рішенні Апеляційного суду Харківської області у справі № 643/17538/15-ц зазначено, що належних доказів виникнення між ОСОБА_1 та його батьком боргових правовідносин з приводу коштів, отриманих останнім від продажу квартири, не надано. Отже, судом вже було надано оцінку правової природи спірної суми грошових коштів. Крім того, на підтвердження укладення договору позики позичальником може бути представлена розписка чи інший документ, який посвідчує передання йому коштів позикодавцем. Однак, договору позики між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 до суду не надано, будь-які розписки відсутні, а тому дані правовідносини не можуть відноситися до категорії боргових. Крім того, в розрахункових квитанціях щодо погашення кредитного зобов`язання будь-яка інформація про належність коштів батьку платника ОСОБА_1 ОСОБА_4 відсутня. Вказує, що дані обставини свідчать про відсутність боргових зобов`язань між позивачем ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .

Від позивачів до суду надійшла відповідь на відзив, в якій вказують, що батько позивача ОСОБА_1 позичив йому грошові кошти на придбання спільної квартири, що підтверджується рішенням Московського районного суду м.Харкова від 16 січня 2017 року та рішенням Апеляційного суду Харківської області від 07.09.2017 у цивільній справі № 643/17538/15-ц, тому ці обставини не потребують доказування.

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 14 листопада 2019 року витребувано докази з Третьої Харківської державної нотаріальної контори, Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори, П`ятої Харківської державної нотаріальної контори докази по справі.

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 05 лютого 2020 року закрито підготовче провадження по справі.

На підставі розпорядження голови Верховного Суду від 08.03.2022 року № 2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність Московського районного суду м.Харкова на Октябрський районний суд м.Полтави.

Ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави від 28 лютого 2023 року цивільну справу прийнято до провадження судді Савченко Л.І.

Ухвалою суду від 26 грудня 2023 року зупинено провадження по справі до залучення до участі у справі правонаступників позивача ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 05 травня 2025 року поновлено провадження по справі, витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Молодчий Т.О. інформацію про спадкоємців позивача ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 09 травня 2025 року провадження по справі зупинено до залучення до участі у справі правонаступників позивача ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 19 травня 2025 року поновлено провадження по справі, залучено до участі у справі в якості правонаступника позивача ОСОБА_3 ОСОБА_1 .

У судове засідання позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_6 не з`явилися, належним чином повідомлені про розгляд справи через «Електронний суд» (а.с.36, 37, 41, 44, 45, 48), про причини неявки суд не повідомили. В матеріалах справи є заява ОСОБА_1 про розгляд справи без його участі (том 1 а.с.101), а також заяви представник позивача ОСОБА_6 про розгляд справи без участі позивача ОСОБА_1 та представника ОСОБА_6 (том 1 а.с.39, том 2 а.с.243).

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, від її представника ОСОБА_7 до суду надійшло клопотання про розгляд справи за їхньої з відповідачем відсутності. Прохає відмовити у позові, оскільки відсутні будь-які документи (розписки, договори та інші), які б підтверджували факт укладення договору (том 3 а.с.51).

Суд, дослідивши матеріали справи, перевіривши фактичні обставини справи письмовими доказами, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що сторони перебували у шлюбі з 14 липня 2007 року по 01 липня 2015 року.

Рішенням Московського районного суду м.Харкова від 07 вересня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл майна подружжя та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя (справа № 643/17538/15-ц), яке змінено Рішенням Апеляційного суду Харківської області від 07 вересня 2017 року, визнано за ОСОБА_2 право власності на 115/200 часток, а за ОСОБА_1 право власності на 85/200 часток квартири АДРЕСА_1 .

У вказаній справі судом встановлено, що майнові права на спірну квартиру були придбані сторонами по справі у період знаходження у шлюбі на підставі договорів пайової участі у будівництві житлового будинку, укладених з ВАТ «Трест Жилстрой - 1», ще до реєстрації шлюбу: договір №007/7/01 від 10.01.2006 р., укладений між ВАТ «Трест-Жилстрой - 1» та ОСОБА_8 , і договір №10/17-33 від 10.01.2006 р., укладений між ВАТ «Трест-Жилстрой - 1» та ОСОБА_1 , за якими ВАТ «Трест Жилстрой - 1» взяло на себе обов`язок провести комплекс будівельно-монтажних робіт по будівництву квартири АДРЕСА_1 .

Згідно п. 2.4. вищевказаних договорів вартість комплексу робіт по будівництву квартири дорівнювала еквіваленту 45472,00 доларів США. Оплата робіт проводилась в гривні по курсу НБУ на момент здійснення платежу на банківській рахунок ВАТ «Трест Жилстрой - 1» у наступному порядку: 15% від загальної вартості робіт по будівництву квартири - до 28.06.2007р., залишок суми - до 31.10.2007р. (за договором із ОСОБА_1 ) та до 15.10.2007р. (за договором із ОСОБА_8 )

На виконання умов п. 2.4. договору пайової участі у будівництві житлового будинку №007/7/01 від 10.01.2006р., укладеного між ВАТ «Трест Жилстрой - 1» та ОСОБА_9 , нею були сплачені спільні грошові кошти у розмірі 34445,04 грн., що відповідає еквіваленту 6820,80 доларів США та складає 15% від загальної вартості робіт по будівництву квартири.

Зазначені грошові кошти в сумі 6820,80 доларів США (еквівалент - 34445,04грн.) були сплачені ОСОБА_10 до реєстрації шлюбу з ОСОБА_1

17 жовтня 2007 року на підставі додаткової угоди №1 ВАТ «Трест Жилстрой - 1» та ОСОБА_9 дійшли згоди розірвати договір пайової участі у будівництві житлового будинку №007/7/01 від 10.01.2006р., а грошові кошти в сумі 34445,04 грн., що відповідало еквіваленту 6820,80 доларів США, внесені на рахунок ВАТ «Трест Жилстрой -1», зарахували в оплату по договору №10/17-33 пайової участі у будівництві житлового будинку від 10.01.2006р., укладеному ВАТ «Трест Жилстрой - 1» з ОСОБА_1 .

Судом було встановлено, що для сплати решти грошових коштів за спірну квартиру між ОСОБА_1 та АКБСР «Укрсоцбанк» був укладений договір кредиту №834/18-27/35/7-175 від 26 жовтня 2007 року, за яким отримані кошти 39194 долари США зі сплатою 12,25 відсотків річних.

ОСОБА_1 вказував, що кредитний договір №834/18-27/35/7-175 від 26 жовтня 2007 року був укладений ним на власний розсуд не в інтересах сім`ї.

Суд вважав такі доводи необґрунтованими, оскільки гроші були витрачені на оплату за договором, за яким набуті майнові права на квартиру, яка використана для проживання сім`ї подружжя.

ОСОБА_1 наполягав, що заборгованість за кредитом була погашена ним за рахунок коштів, отриманих ним в борг від батька, які останній набув від продажу квартири.

На підтвердження зазначених обставин ОСОБА_1 надав копію договору купівлі-продажу від 19.12.2007 року, з якого вбачається, що нерухоме майно, належне ОСОБА_4 було продано за 212100 грн.

Матеріалами справи було підтверджено, що заборгованість за договором кредиту №834/18-27/35/7-175 від 26 жовтня 2007 року в розмірі 190127,80 грн. була погашена 19.12.2007 року.

Батько ОСОБА_1 ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Матеріали справи не містили належних та допустимих доказів того, які правовідносини дійсно виникли між ОСОБА_1 та його батьком з приводу коштів, отриманих останнім від продажу квартири.

ОСОБА_1 наполягав, що кошти на погашення кредиту отримав від батька у борг та до нього перейшли права кредитора після смерті батька. Суд зазначив, що за доведеності цих обставин, ОСОБА_1 , як спадкоємець після смерті батька, не позбавлений можливості звернутись до суду за захистом цього свого права (а.с.6-17).

Відповідно до ч.4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до Договору купівлі-продажу від 19 грудня 2007 року, посвідченого Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гавриловою С.А., реєстрований номер № 8229, ОСОБА_3 , діюча від імені ОСОБА_4 , на підставі довіреності, продала належну на праві приватної власності ОСОБА_4 квартиру АДРЕСА_2 за 212 100 грн.(а.с.18-19).

19 грудня 2007 року ОСОБА_1 вніс в рахунок погашення кредиту за Кредитним договором № 834/18-27/35/7-175 від 26.10.2007 укладеним між ОСОБА_1 та АКБСР «Укрсоцбанк» 191 422, 77 грн., що еквівалентно 37 905, 50 грн., що слідує із Квитанції від 19 грудня 2007 року (а.с.20-21).

Позивач ОСОБА_1 посилається на те, що кошти за продану квартиру були передані йому та його дружині ОСОБА_2 у борг його батьком ОСОБА_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 , що слідує із Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 28 травня 2009 року (а.с.23).

Позивач зазначає, що він є спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька ОСОБА_4 разом із братом ОСОБА_5 , а тому мають право вимоги боргу у сумі 212 100 грн. в рівних частках, тобто по 106 050 грн. кожен з ОСОБА_2 , так як кошти були надані їхнім батьком ОСОБА_4 в борг ОСОБА_1 та ОСОБА_2 для погашення кредиту за квартиру.

Проте, ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 помер, що слідує із свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 04 червня 2015 року (а.с.24).

Після смерті ОСОБА_5 спадщину прийняла його мати ОСОБА_3 , що вбачається із копії спадкової справи № 360/2015 від 05 червня 2015 року (том 2 а.с.30-63).

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 померла, що слідує із Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 15 листопада 2023 року (том 2 а.с.240).

Як вбачається із Інформації Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Молодчий І.О. від 14.05.2025 року за вих. № 34/01-16, єдиним спадкоємцем після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.33).

Таким чином, ОСОБА_1 прохає стягнути з ОСОБА_2 грошові кошти, право вимоги на які за життя мав його батько ОСОБА_4 .

Разом з тим, із інформації П`ятої харківської державної нотаріальної контори за вих. № 650/01-16 від 16.04.2019 року на виконання вимог ухвали суду слідує, що згідно алфавітних книг обліку спадкових справ і книг обліку та реєстрації спадкових справ П`ятої харківської державної нотаріальної контори, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , заяви про прийняття та про відмову від прийняття спадщини не подавалися, спадкова справа не заводилася (том 1 а.с.68).

Аналогічна відповідь із довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 55938153 від 20.04.2019 року надана на виконання вимог ухвали суду від 11.09.2018 П`ятою харківською державною нотаріальною контори за вих. № 1828/01-16 від 20.04.2019, з якої слідує, що після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , заяви про прийняття та про відмову від прийняття спадщини не подавалися, спадкова справа не заводилася (том 1 а.с.70).

Про відсутність осіб, які зверталися із заявою про прийняття спадщини чи відмову від неї після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , а також не заведення спадкових справ, свідчить повідомлення Третьої харківської державної нотаріальної контори від 24.04.2019 року за вих. № 763/01-16 (том 1 а.с.73).

Будь-яких даних про те, що ОСОБА_1 чи його померлий брат ОСОБА_5 є такими, що прийняли спадщину в порядку ч.3 ст. 1268 ЦК України, матеріали справи не містять.

Відповідно до положень ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.1 ст. 1230 ЦК України до спадкоємця переходить право на відшкодування збитків, завданих спадкодавцеві у договірних зобов`язаннях, або право на відшкодування збитків, що належало спадкодавцеві відповідно до закону.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 нього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до абз. 3 п. 3 роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, яке визначається за правилами ст.29, ч. 2 ст.1221 ЦК України. Якщо спадкодавець мав кілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця.

Згідно з ч. 1ст.1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Щодо спадкоємців, які на час відкриття спадщини постійно проживали спільно із спадкодавцем, встановлюється презумпція прийняття спадщини, яка може бути спростована лише шляхом подання ними заяви про відмову від спадщини до нотаріальної контори. Для тих спадкоємців, які не проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, єдиним виявом бажання прийняти спадщину є заява про це, подана до нотаріального органу (ч.1ст.1269 ЦК України).

З матеріалів справи не вбачається, що позивач та його брат ОСОБА_5 , є такими, що прийняли спадщину після померлого батька ОСОБА_4 та успадкували право вимоги про стягнення боргу з ОСОБА_2 . Також, позивачем не доведено, що він в подальшому успадкував це право вимоги після ОСОБА_2 , як спадкоємиці ОСОБА_5 .

Так, позивач не надав доказів того, що він чи його брат зверталися із заявою про прийняття спадщини, згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України, чи є такими, що прийняли спадщину, в порядку ч.3 ст. 1268 ЦК України, тобто проживали із спадкодавцем ОСОБА_4 спільно на час відкриття спадщини після нього.

Позивач не довів, що спадкова справа після смерті ОСОБА_4 взагалі заводилася, що вони з братом подавали заяви на прийняття спадщини чи проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про недоведеність позивачем успадкування права вимоги до відповідача, а отже права заявляти такі вимоги.

З цих підстав, позовні вимоги є безпідставними та задоволенню не підлягають.

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України та покладає їх на позивача.

Керуючись ст.ст.12, 81, 141, 229, 247, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів відмовити.

Судові витрати покласти на рахунок позивача.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду шляхом подання протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Позивач ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_4 .

Відповідач ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 .

Суддя Л.І. Савченко