Справа № 364/762/25
Провадження № 2/364/430/25

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.08.2025 суддя Володарського районного суду Київської області Макаренко Л. А., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» (; адреса місцезнаходження: вул. Мечнікова, 3, оф. 306, м. Київ, 01133, далі ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР») до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ), про стягнення заборгованості за договорами,

ВСТАНОВИВ:

До Володарського районного суду Київської області 25.08.2025 надійшов зазначений позов ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договорами.

Після виконання вимог частин шостої восьмої статті 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) ухвалою суду від 27.08.2025 відкрито провадження в справі, вирішено питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та без проведення судового засідання (у письмовому провадженні), встановлено Відповідачеві строк для подання відзиву із запереченнями проти позову, роз`яснено строки розгляду справи та вирішено інші процесуальні питання, пов`язані з відкриттям провадження в справі.

Водночас після внесення зазначеної ухвали суду в Єдиний державний реєстр судових рішень в одному абзаці її резолютивної частини виявлено описку у назві сторін.

Відповідно до частин першої, другої статті 269 ЦПК України суд може, зокрема, з власної ініціативи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки; питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Як неодноразово зазначав Верховний Суд, виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України, описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів; опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать зокрема написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Отже, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання (зокрема, ухвала Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 29.07.2025 у справі № 487/1774/23).

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи на його правосудність (постанова Великої Палати Верховного Суду від 30.11.2023 у справі № 990/222/23).

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки чи арифметичної помилки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадково під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

При цьому не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу (зокрема, згадана вище ухвала Верховного Суду від 29.07.2025 у справі № 487/1774/23).

З огляду на усе викладене та зважаючи на те, що під час складання (друкування) тексту згаданої вище ухвали суду від 27.08.2025 про відкриття провадження у справі випадково допущено неточності у назві сторін, враховуючи, що виправлення цих неточностей (описки) не змінює змісту судового рішення (ухвали), не спотворює його тексту і не призводить до його неправильного сприйняття, тому суд дійшов висновку про необхідність виправлення у резолютивній частині названої ухвали суду описки (неточності).

Керуючись статтями 18, 258-261, 269, 351-254 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Виправити допущену в ухвалі Володарського районного суду Київської області від 27.08.2025 про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі описку (неточність у назві сторін), виклавши абзац шостий резолютивної частини цієї ухвали таким чином:

«Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше; за клопотанням однієї із сторін розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (частина п`ята статті 279 ЦПК України). Таке клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін Відповідач ( ОСОБА_1 ) може подати в строк для подання відзиву, а Позивач (ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР») не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (частина сьома статті 279 ЦПК України)».

Копії цієї ухвали суду направити учасникам справи.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (частина друга статті 261 ЦПК України).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Л. А. Макаренко