Справа №278/2952/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.08.2025 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира

в складі: головуючого судді - Лєдньова Д.М.

при секретарі Простибоженко Ю.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовом, у якому просить стягнути з відповідача заборгованість за договором позики від 29.08.2020 року в сумі 46004,10 грн., відшкодувати судові витрати.

Під час судового розгляду стороною відповідача заявлено клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи на з`ясування питання належності проставленого на борговій розписці підпису саме ОСОБА_2 , 1992 року народження.

У завленому клопотанні учасник просив поставити на вирішення експерта питання:

- чи виконано підпис від імені позичальника в кінці боргової розписки від 29.08.2020 року на ім`я позикодавця ОСОБА_1 відповідачем по справі ОСОБА_2 чи іншою особою.

При дослідженні матеріалів експертом для складення висновку відповідач просив взяти до уваги ті матеріали справи, які містять підпис ОСОБА_2 , зокрема, заяви з процесуальних питань по справі (заява про перегляд заочного рішення, заява про поновлення процесуального строку, заява із запереченнями щодо розгляду за правилами спрощеного провадженя, відзив на позовну заяву), інші документи, що містять такий підпис (копії ухвал суду із проставленим підписом ОСОБА_2 на підтвердження відповідності оригіналу, копія ордеру, копія довіреності, копія поштового конверта, клопотання про витребування доказів, копія паспорту ОСОБА_2 , копія свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, копія свідоцтва про шлюб, лист із переліком 28 оригіналів документів, оригінали квитанцій, клопотання про призначення експертизи, клопотання про зменшення витрат на правничу допомогу, аркуш з оригіналами поштових квитанцій, копія заяви ОСОБА_2 про відкриття кримінального провадження, акт виконаних робіт, оригінал накладної).

З приводу даного клопотання стороню позивача вказано про необхідність доповнення переліку питань перед експертом, оскільки, на думку сторони, сам підпис міг бути змінений відповідачем.

Вказуючи на те, що текст розписки складався ОСОБА_2 , позивач просить поставити на вирішення експерту наступні питання:

- чи виконано підпис від імені позичальника в кінці боргової розписки від 29.08.2020 року на ім`я позикодавця ОСОБА_1 відповідачем по справі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чи іншою особою?

- чи виконано даний текст у борговій розписці від 29.08.2020 року на ім`я позикодавця ОСОБА_1 відповідачем по справі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чи іншою особою?

- чи виконано рукописний текст у борговій розписці від 29.08.2020 року на ім`я позикодавця ОСОБА_1 відповідачем по справі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , навмисно зміненим почерком?

- чи виконано підпис від імені позичальника в кінці боргової розписки від 29.08.2020 року на ім`я позикодавця ОСОБА_1 відповідачем по справі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , навмисоно зміненим почерком?

Відповідно до ч.1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За змістом п.1 розділу І (Криміналістичні експертизи) Науковометодичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5, об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

У разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Відбирати експериментальні зразки почерку необхідно у два етапи. На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджувального об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні). На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. Якщо буде помічено, що той, хто пише, намагається змінити свій почерк, темп диктовки слід прискорити.

Суд вважає необхідним звернути увагу, що засадничими принципами цивільного судочинства є змагальність та диспозитивність, що покладає на позивача обов`язок з доведення обґрунтованості та підставності усіх заявлених вимог, саме на позивача покладається обов`язок надати належні та допустимі докази на доведення власної правової позиції.

Застосовуючи принцип диспозитивності, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Отже, позивач, як особа, яка на власний розсуд розпоряджається своїми процесуальними правами на звернення до суду за захистом порушеного права, визначає докази, якими підтверджуються доводи позову та спростовуються заперечення відповідача проти позову, доводиться їх достатність та переконливість, а відповідач визначає докази, якими спростовується правова позиція позивача та підтверджуються заперечення проти позову.

За своєю природою змагальність судочинства засновується на розподілі процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Розподіл процесуальних функцій об`єктивно зумовлює, що принцип змагальності втілюється у площині лише прав та обов`язків сторін. Отже, принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом.

Згідно зі статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом…. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За змістом ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

З наведеного слід дійти висновку, що у процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони з можливістю втручання суду для забезпечення доказів, витребування, призначення експертизи.

При вирішені питання належності доказів на стадії їх подання суд має виходити з принципу «співмірного балансу», що забезпечуватиме, з одного боку, повноцінну реалізацію особою права на подання доказів для відстоювання власних позицій та інтересів як елементу доступу до правосуддя, гарантованого Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом № 475/97-ВР від 17.07.97, з іншого, не дозволятиме стороні судового провадження зловживати правом у вигляді очевидного спотворення логічних зв`язків методів та цілей доказування.

В даному випадку слід звернути увагу, що сторонами не забезпечено подання матеріалів для проведення почеркознавчої експертизи в обсязі та змістом, достатніми для виконання положень Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень.

Суд не може прийняти подані стороною відповідача за переліком з 28 додатків документи як такі, що містять вільні зразки підпису особи відповідача, тобто як документи з наявністю підписів, беззаперечно належних ОСОБА_2 .

Серед таких документів відсутні офіційні бланки, заяви, скеровані, зокрема, до органів державної влади, інших установ (за місцем роботи, навчання, проходження лікування), де складення особистої заяви передбачається умовами прийняття, обліку та зберігання.

Відповідач по справі в судові засідання не з`являється, отримання експериментальних зразків почерки (підпису) є неможливим.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

З огляду на викладене, суд вважає необхідним відмовити у задоволені клопотання про призначення експертизи.

Керуючись ст. ст.149-153 ЦПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання про призначення експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя: Д.М.Лєдньов