Справа №464/1053/24
пр № 2/464/416/25
У Х В А Л А

27 серпня 2025 року м. Львів

Сихівський районний суд міста Львова у складі:

головуючого судді Мички Б.Р.,

при секретарі судового засідання Севера Ю.В.

за участі:

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа без самостійних вимог Буська державна нотаріальна контора Львівської області, Сихівська районна адміністрація Львівської міської ради як орган опіки та піклування, про визнання права власності на майно,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Сихівського районного суду м. Львова перебуває вищевказана цивільна справа.

Ухвалою Сихівського районного суду м. Львова від 07.07.2025 року ухвалено повернутись до підготовчого судового засідання у справі.

Під час підготовчого провадження до суду надійшла заява позивача про зміну предмету позову у якій просить визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку поділу спільного сумісного майна і виключити її зі спадкової маси майна ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , збільшити частку ОСОБА_5 у спадковому майні (квартирі) до 1/2 частини у квартирі АДРЕСА_1 . При поданні вказаної заяви позивачка змінила статус відповідача ОСОБА_5 , у такій малолітня дитина зазначена позивачем у справі, а ОСОБА_3 позивачем та її законним представником.

У підготовчому судовому засіданні представник позивача заяву підтримала та просила таку задовольнити.

Представник відповідача у вирішенні питання про задоволення заяви поклались на розсуд суду.

Заслухавши представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до частини другої статті 187 ЦПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, крім іншого, 4) за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа (пункт 4); дата, час і місце підготовчого засідання, якщо справа буде розглядатися в порядку загального позовного провадження (пункт 5); дата, час і місце проведення судового засідання для розгляду справи по суті, якщо справа буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін (пункт 6).

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

У статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

У підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви (пункт 3 частини другої статті 197 ЦПК України).

За частиною третьою статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Виходячи з загальних положень ЦПК України, підстави позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів; предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, який проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Таке ж визначення міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі № 917/1739/17.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 зазначено, що зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову одночасно не допускається. Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України.

Дослідивши матеріали цивільної справи, заяву про зміну предмету позову, суд прийшов до переконання, що позивач має право на уточнення позовних вимог, враховуючи приписи статей 13, 175, 197 ЦПК України, якими передбачено виключне право позивача на визначення предмета та підстав спору, а також способу захисту порушеного права та інтересу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259-261 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В :

Заяву позивача про зміну предмета позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа без самостійних вимог Буська державна нотаріальна контора Львівської області, Сихівська районна адміністрація Львівської міської ради як орган опіки та піклування, про визнання права власності на майно- задовольнити повністю.

Прийняти заяву ОСОБА_3 про зміну предмета позову в редакції від 08.07.2025 року в цивільній справі № 461/1053/24.

Змінити статус ОСОБА_5 з статусу відповідача на позивача.

Установити відповідачам строк для подання відзиву на позовну заяву (з урахуванням зміни предмета позову) - 15 (п`ятнадцять) днів з дня вручення цієї ухвали. Роз`яснити відповідачеві, що копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Установити позивачу строк для подання відповіді на відзив - 5 (п`ять) днів з дня отримання відзиву на позовну заяву. Роз`яснити позивачу, що копія відповіді на відзив та доданих до неї документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Мичка Б.Р.