Справа № 766/3946/23
УХВАЛА

про повернення заяви

01.09.2025 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Єпішин Ю.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 07.12.2023 року у справі №766/3946/23, за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

встановив:

До суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 07.12.2023 року у справі №766/3946/23, за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 29.07.2025 року заяву залишено без руху. Заявнику надано 5-денний строк з дня отримання копії ухвали суду для усунення недоліків.

Копію ухвали направлено заявнику 29.07.2025 року.

З наявних в матеріалах справи поштових повідомлень вбачається, що судова кореспонденція(ухвала про залишення позовної заяви без руху), спрямована судом на адресу заявника, повернулася на адресу суду з відміткою про причини повернення «адресат відсутній за вказаною адресою» з чого суд, робить висновки, що заявник не звернувся до поштового відділення та не отримав спрямовану на його адресу судову кореспонденцію.

Згідно з ч. 4 ст. 10 ЦПК України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (далі - Конвенція), встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи Конвенцію, Україна взяла на себе обов`язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

Крім того, слід зазначити, що практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом та потребою з боку держави регулювання доступу до суду.

Крім того, згідно з ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

До теперішнього у визначений судом строк, вимоги ухвали не виконані та недоліки заяви не усунуто.

Зі змісту ст. 185 ЦПК України вбачається, що позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Враховуючи, що вимоги ухвали Херсонського міського суду Херсонської області від 29.07.2025 року до теперішнього часу не виконані, недоліки заяви не усунуті, заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 07.12.2023 року у справі №766/3946/23, за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, підлягає поверненню заявнику.

Зазначене не перешкоджає заявнику повторно звернутися до суду з такими вимогами.

Керуючись ст.ст. 10, 185, 260, 353-354 ЦПК України, суддя,-

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 07.12.2023 року у справі №766/3946/23, за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості повернути заявнику.

Копію заяви залишити в суді (ч. 6 ст. 185 ЦПК України).

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Херсонського апеляційного суду в порядку ст.355 ЦПК України.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.М.Єпішин