Справа № 645/7363/23
Провадження № 2/645/104/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2025 р. м. Харків

Немишлянський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Мартинової О.М.,

секретар судових засідань - Кривченко Т.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Поляк Дмитро Васильович про визнання договору купівлі-продажу квартири частково недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

26.12.2023 року позивач ОСОБА_4 в особі свого представника - адвоката Мордак І.С., звернувся до суду з позовом, в якому просив суд визнати частково недійсним договір купівлі-продажу двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , житловою площею 36,0 кв.м., загальною площею 68,7 кв.м., укладений 20.02.2018 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Поляком Д.В. та зареєстрований в реєстрі №296, в частині пункту 4.7, а саме: «Покупець набуває квартиру, яка є предметом цього договору, в особисту приватну власність, згідно п.1.2. Шлюбного договору, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Орловською В.Г. 10.05.2017 року за реєстровим №1085».

Ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 28.12.2023 року по вищевказаній цивільній справі відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.

У підготовчі судові засідання, призначені на 23.10.2024 року, 04.12.2024 року, 27.01.2025 року, 04.03.2025 року, 17.07.2025 року та 25.08.2025 року позивач ОСОБА_4 та його представники - адвокати Мордак І.С. та Стороженко Д.І. не з`явилися, про причини неявки не повідомили, про місце, дату та час підготовчого судового засідання повідомлялися заздалегідь та належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Разом з тим, представником позивача - адвокатом Мордак І.С. було подано клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, яке судом було задоволено, проте в підготовчі судові засідання представник позивача не вийшла на зв`язок. Клопотань про розгляд справи за відсутності сторони позивача до суду не надходило. Також зі змісту клопотання представника позивача Стороженко Д.І. від 09.09.2024 року вбачається, що остання просить суд не розглядати справу за відсутності сторони позивача.

Представники позивача - Мордак І.С. та Стороженко Д.І. зареєстровані в системі «Електронний суд».

25.08.2025 року через систему «Електронний суд» від представника відповідача - адвоката Косінської О.В. надійшло клопотання, в якому остання посилається на те, що позивач не з`являється в судові засідання, заінтересованості в розгляді справи не виявляє, в зв`язку з чим, просила залишити позовну заяву без розгляду. Розглядати справу за відсутності відповідача та її представника.

Інші особи, які беруть участь у справі, у підготовче судове засідання особи, не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Згідно зі статтями 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача/його представника до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача та/або його представника в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті. Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі №757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

Необхідно також відмітити, що залишення позову без розгляду на стадії саме підготовчого засідання з підстав неявки позивача не допускається відповідно процесуальних вимог та до постанови ВС/КЦС у справі №752/21845/19 від 19.05.2021 року.

Як наголосила ВП ВС, правові висновки суду, у тому числі касаційної інстанції, формулюються виходячи з конкретних обставин справи. Тобто, на відміну від повноважень законодавчої гілки влади, до повноважень суду не належить формулювання абстрактних правил поведінки для всіх життєвих ситуацій, які підпадають під дію певних норм права (постанова ВП ВС від 26 січня 2021 року у справі № 522/1528/15-ц (провадження № 14-67цс20), п. 68).

Однак, Законом № 3200-IX від 29.06.2023 року у п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України внесені зміни та викладено дану норму процесуального закону а такій редакції «3) належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи".

Таким чином, на сьогодні положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України чітко закріплюють право суду залишити позовну заяву без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Так, як вбачається з матеріалів справи позивач ОСОБА_4 отримує судові повістки про виклик, шляхом направлення смс-повідомлень на телефон НОМЕР_1 , однак жодного разу в підготовче судове засідання не з`являвся.

Разом з тим, згідно матеріалів справи, представники позивача - адвокати Мордак І.С. та Стороженко Д.І., які діють в інтересах позивача мають зареєстрований електронний кабінет в системі «Електронний суд», отримують всі процесуальні документи та інформацію про процесуальні дії, зокрема про дату та час судового засідання, що підтверджується довідками про доставку електронного документу (ухвали про відкриття провадження у справі та судових повісток про виклик до суду).

Враховуючи викладене вище в даній ухвалі, неявка позивача та його представників в підготовче засідання є повторною в розумінні положень ч.5 ст. 223 ЦПК України і суду не надано доказів на підтвердження поважності причин неявки в підготовче засідання.

Верховний Суд у своїй постанові від 22.05.2019 року по справі № 310/12817/13 вказав, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені у статті 257 ЦПК України наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Суд зазначає, що представником позивача - адвокатом Мордак І.С. було подано клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, яке судом було задоволено, проте в підготовчі судові засідання представник позивача не вийшла на зв`язок.

Клопотань про розгляд справи за відсутності сторони позивача до суду не надходило.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Справа перебуває в провадженні суду тривалий час, а саме з 26.12.2023 року, позивачу ОСОБА_4 та його представникам - адвокатам Мордак І.С. та Стороженко Д.І. було відомо про судові засідання, однак до суду останні не з`явилися, про причини неявки не повідомили.

Таким чином, оскільки належним чином повідомлений про день та час розгляду справи позивач та його представники повторно не з`явилися в підготовче засідання з причин визнаних судом неповажним, та не надали заяв про розгляд справи за їх відсутності, суд вважає необхідним застосувати наслідки, передбачені в п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України (в редакції ЗУ № 3200-IX від 29.06.2023) та постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду в підготовчому засіданні.

Керуючись ст,ст. 200, 257, 260 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Поляк Дмитро Васильович про визнання договору купівлі-продажу квартири частково недійсним - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть отримати за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Повний текст ухвали виготовлено 26.08.2025 року.

Суддя О.М. Мартинова