УХВАЛА

29 серпня 2025 року

м. Київ

справа № 756/1922/23

провадження № 61-10851ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 21 січня 2025 року, додаткове рішення Оболонського районного суду м. Києва від 28 лютого 2025 року, постанову Київського апеляційного суду від 25 червня 2025 року та додаткову постанову Київського апеляційного суду від 25 липня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Пилипчук Віталія Григоровича, ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кондра Людмила Вікторівна, про витребування майна з чужого незаконного володіння,

встановив:

21 серпня 2025 року представник заявників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - адвокат Сидоренко І. О. подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 21 січня 2025 року, додаткове рішення Оболонського районного суду м. Києва від 28 лютого 2025 року, постанову Київського апеляційного суду від 25 червня 2025 року та додаткову постанову Київського апеляційного суду від 25 липня 2025 року у вказаній справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.

Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплатіпри поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше10 розмірів прожиткового мінімуму дляпрацездатних осібза позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позовує захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров'ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становив 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становив 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що з 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі складає 2 684, 00 грн.

Кожен з позивачів у позові заявляє одну вимогу немайнового характеру (про визнання протиправними дій приватного виконавця) та одну вимогу майнового характеру (про витребування майна з чужого незаконного володіння).

За приписами частини сьомої статті 6 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожнимз них вимог окремим платіжним документом.У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Таким чином, кожен з позивачів при поданні позову до суду повинен був сплатити судовий збір за одну вимогу немайнового характеру в розмірі, встановленому статтею 4 Закону України «Про судовий збір», тобто по 1 073, 60 грн (2 684, 00 грн * 0, 4 * 1).

Ураховуючи наведене, розмір судового збору за подання касаційної скарги в частині оскарження однієї позовної вимоги немайнового характеру, який має бути сплачений кожним із заявників, становить 2 147, 20 грн ((2 684, 00 грн * 0, 4 * 1 * 200 %).

Крім того, за подання цієї касаційної скарги в частині оскарження однієї вимоги майнового характеру підлягає сплаті судовий збір у сумі 7 628, 60 грн (381 430, 00 грн * 1 % * 200 %). Тобто кожен із заявників повинен був сплатити в цій частині судовий збір по 2 542, 87 грн.

З огляду на наведене, загальна сума судового збору, яка має бути сплачена кожним із заявників за подання цієї касаційної скарги, становить по 4 690, 07 грн.

Оскільки до касаційної скарги долучено квитанції про сплату кожним із заявників судового збору в сумі по 3 259, 00 грн, тому кожному з них слід доплатити судовий збір в сумі по 1 431, 07 грн (4 690, 07 грн - 3 259, 00 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перерахований або внесений до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов'язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявникам строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 21 січня 2025 року, додаткове рішення Оболонського районного суду м. Києва від 28 лютого 2025 року, постанову Київського апеляційного суду від 25 червня 2025 року та додаткову постанову Київського апеляційного суду від 25 липня 2025 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов