Справа № 462/6359/25
провадження 2-н/462/1734/25
У Х В А Л А

22 серпня 2025 року, суддя Залізничного районного суду міста Львова Ліуш А.І. розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Альс Компані» про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати,-

ВСТАНОВИВ:

заявниця звернулася до суду за заявою про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати. Перевіряючи матеріали заяви про видачу судового наказу на відповідність вимогам ст. 163 та ст. 161 ЦПК України, суд знаходить підстави для відмови у видачі судового наказу, виходячи з наступного.

Так, суд вважає за необхідне зазначити заявниці, що відповідно до ст. 10 Конституції України, державною мовою в Україні є українська мова.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

У відповідності до положень статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів» (частина перша, друга вказаної статті Закону).

До письмових доказів, викладених іноземною мовою, повинні додаватися переклади українською мовою, засвідчені належним чином. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально засвідченою в порядку статті 79 Закону України "Про нотаріат". Пунктом 2.1. глави 8 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України №296/5 від 22.02.2012, визначено, якщо нотаріус не знає відповідних мов (однієї з них), переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус за правилами, передбаченими цим Порядком.

Дана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 20.06.2019 у справі № 910/4473/17.

Переклад робиться з усього тексту документа, в тому числі з печатки і штампу. Найчастіше переклад виконується на окремому аркуші чи аркушах. Він прикріплюється до оригіналу документа, прошнуровується і скріплюється підписом нотаріуса та його печаткою.

В той же час, як вбачається з наявних в матеріалах справи доказів, частина з них подана іноземною (російською) мовою без перекладу. Відтак, суд позбавлений можливості дослідити їх зміст.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що пунктом 29 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 передбачено, що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

В порушення даних вимог закону заявником не додано до заяви про видачу судового наказу копії доданих до неї документів, для надіслання їх божнику.

Разом з тим, при розгляді заяви про видачу судового наказу судом враховується ціла низка приписів закону, в тому числі ст. 169 ЦПК України, одночасно з копією судового наказу боржникові надсилається копія заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами (ч.2 статті).

Також, суд звертає увагу заявника на те, що хоч положення статті 163 ЦПК України не містять обов`язку заявника при зверненні до суду із заявою про видачу судового наказу в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи надавати докази надсилання таких матеріалів боржнику, така стаття не містить і обов`язку суду у виготовленні таких копій замість заявника.

В той же час, пунктом 9 статті 10 ЦПК України передбачено, що якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Заява про видачу судового наказу була сформована в системі «Електронний суд», однак доказів надсилання даної заяви до електронного кабінету боржника, а у разі відсутності у нього електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність електронного кабінету, доказів надсилання заяви про видачу судового наказу, - у паперовій формі листом з описом вкладення, стягувачем не надано.

Таким чином, суд вважає за необхідне відмовити у видачі судового наказу за вимогою стягувача, про видачу судового наказу оскільки заява про видачу судового наказу подана з порушенням вимог статті 163 ЦПК України.

Відмова у видачі судового наказу із зазначених судом підстав, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою у встановленому порядку розділом ІІ ЦПК України, після усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.161,165, 261 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

в задоволенні заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Альс Компані» про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати,- відмовити за безпідставністю.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: А.І. Ліуш