Справа № 361/3182/22
Провадження № 2/361/444/24
У Х В А Л А

25 липня 2025 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді Гізатуліної Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Охріменко Є.І.,

представника позивача Дядюри В.О.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу,

УСТАНОВИВ:

У липні 2022 року адвокат Дядюра В.О. від імені та в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Броварського міськрайонного суду Київської області із зазначеним позовом.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 липня 2022 року вищевказану цивільну справу передано на розгляд судді Сердинському В.С.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 листопада 2022 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до розпорядження керівника апарату суду Овдієнко Л.П. від 17 жовтня 2023 року щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи, у зв?язку із тимчасовим відсторонення від здійснення правосуддя судді ОСОБА_3 , протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17 жовтня 2023 року вищевказану цивільну справу передано на розгляд судді Радзівіл А.Г.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 18 жовтня 2023 року справу прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до розпорядження керівника апарату суду Овдієнко Л.П. від 03 квітня 2025 року щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи, у зв?язку із звільненням судді ОСОБА_4 у відставку, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 квітня 2025 року вищевказану цивільну справу передано на розгляд судді Гізатуліній Н.М.

Ухвалою суду від 10 квітня 2025 року справу прийнято до провадження в порядку загального позовного провадження, надалі розгляд справи призначено 25 липня 2025 року о 11 год. 00 хв.

У підготовче судове засідання з`явився представник позивача Дядюра В.О., зазначив, що відповідач у справі ОСОБА_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проте за цією адресою він не проживає, що підтверджується відповіддю виконавчого комітету Буцької селищної ради Уманського району Черкаської області. Вважає, що у зв`язку з тим, що відповідач проживає саме за адресою: АДРЕСА_2 справа підсудна Броварському міськрайонному суду Київської області.

Відповідач у підготовче судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлений належним чином, причини неявки суду невідомі.

Враховуючи, тривалість розгляду справи, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи у відсутність відповідача.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку представника позивача, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 189 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

З огляду на ст. 197 ЦПК України у підготовчому судовому засіданні суд здійснює дії необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Стаття 125 Конституції України встановлює, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом. Згідно зі статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судоустрій будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Принцип територіальності забезпечує територіальне розмежування компетенції судів загальної юрисдикції і зумовлений потребою доступності правосуддя на всій території України.

Принцип територіальності реалізується через правила територіальної юрисдикції (підсудності) справ.

Правила територіальної підсудності визначають розмежування компетенції судів першої інстанції щодо розгляду справ, підвідомчих загальним судам, за територіальною ознакою. Крім того, правила територіальної підсудності дають можливість визначити конкретний місцевий суд, який повинен розглядати справу як суд першої інстанції.

Кожен місцевий чи апеляційний суд має свою територіальну юрисдикцію (підсудність), тобто поширює свою компетенцію на правовідносини, що виникли чи існують на певній території. Це є важливою гарантією для вирішення судових спорів у розумні строки в умовах ускладнення правових відносин і збільшення правових конфліктів.

Порушення судами правил територіальної юрисдикції має наслідком обов`язкове скасування судових рішень з направленням справи на новий розгляд (ст. 378, п. 6 ч. 1 ст. 411 ЦПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичних осіб пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

З огляду на ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» реєстрація внесення інформації до реєстру територіальної громади, документів, до яких вносяться відомості про місце проживання/перебування особи, із зазначенням адреси житла/місця перебування із подальшим внесенням відповідної інформації до Єдиного державного демографічного реєстру в установленому Кабінетом Міністрів України порядку.

Згідно з вимогами ст. 6 Закону громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом тридцяти календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання. Реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. У разі якщо особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює реєстрацію місця проживання за однією з цих адрес за власним вибором.

Виходячи із змісту вказаних норм, підсудність визначається за зареєстрованою адресою проживання відповідача.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, предметом спору є стягнення боргу за договором позики.

Таким чином, враховуючи предмет позову підсудність даної справи визначається відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України.

Із справи вбачається, що звертаючись до суду з позовом від імені та в інтересах ОСОБА_1 адвокат Дядюра В.О. зазначив, що ОСОБА_2 , згідно з паспортних даних зареєстрований за адресою: Черкаська область, Жашківський район, с. Червоний Кут, проте відоме місце перебування: АДРЕСА_2 (т. 1 а. с. 1).

На адвокатський запит виконавчий комітет Буцької селищної ради Уманського району Черкаської області повідомив, що згідно з відомостей погосподарських книг села Червоний Кут та реєстру територіальної громади ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , але тривалий час на території села не проживає (т. 1 а. с. 36).

Відділ обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області на запит суду повідомив, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не значиться зареєстрованим у м. Києві та Київській області (т. 1 а. с. 44).

За даними Єдиного державного демографічного реєстру, сформованого суддею на підставі ч. 8 ст. 187 ЦПК України, від 25 червня 2025 року № 1515665, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (т. 3 а. с. 4).

Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX в п. п. 23 п. 1, п. п. 23 п. 3 у Черкаській області ліквідовано Городищенський, Драбівський, Жашківський, Звенигородський, Золотоніський, Кам`янський, Канівський, Катеринопільський, Корсунь-Шевченківський, Лисянський, Маньківський, Монастирищенський, Смілянський, Тальнівський, Уманський, Христинівський, Черкаський, Чигиринський, Чорнобаївський, Шполянський райони та утворено Уманський район (з адміністративним центром у місті Умань) у складі територій Бабанської селищної, Баштечківської сільської, Буцької селищної, Дмитрушківської сільської, Жашківської міської, Іваньківської сільської, Ладижинської сільської, Маньківської селищної, Монастирищенської міської, Паланської сільської, Уманської міської, Христинівської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до положень п. 3-1 розділу 12 «Прикінцеві та Перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Відтак, до прийняття постанови Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, с. Червоний Кут, входило до складу Жашківського району Черкаської області.

Представник позивача визначаючи підсудність розгляду цієї справи за Броварським міськрайонним судом Київської області, не врахував, положення ч. 1 ст. 27 ЦПК України, п. 3-1 розділу 12 «Прикінцеві та Перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів», а також дані, проте, що ОСОБА_2 не зареєстрований на території м. Бровари чи Броварського району Київської області, а місце реєстрації його територіально не підсудне Броварському міськрайонному суду Київської області.

Дотриманням судами процесуальних норм інституту підсудності означає дотримання п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яке гарантує, що кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у пункті 24 рішення від 20 липня 2006 року у справі «Сокуренко і Стригун проти України» наголосив на тому, що фраза «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, і, як зазначено Європейською комісією з прав людини у рішенні у справі «Занд проти Австрії» (доповідь від 12 жовтня 1978 року), термін «судом, встановленим законом» у п. 1 ст. 6 Конвенції передбачає «всю організаційну структуру судів, включно з (...) питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів (...)».

Спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана. (ст. 32 ЦПК України).

Враховуючи, що відповідно до положення п. 3-1 розділу 12 «Прикінцеві та Перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судом, встановленим законом у цій справі є Жашківський районний Черкаської області, суд дійшов висновку про передачу справи за підсудністю належному суду.

Керуючись ст. ст. 27, 31, 196, 197, 258, 259, 260, 293, 294, 353, 354 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за територіальною підсудністю до Жашківського районного суду Черкаської області.

Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.М. Гізатуліна