ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7358/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" вересня 2025 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі

головуючої судді Шаповалової К.В.

за участі секретаря судових засідань Давидюк В.О.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду за адресою: місто Київ, вулиця Олександра Кошиця, 5а в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

26 серпня 2024 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява АТ КБ "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обгрунтування позовної заяви позивач зазначив, що 21 лютого 2018 року між ним та відповідачем, шляхом підписання останнім заяви-анкети, було укладено договір про надання банківських послуг. У зв`язку з порушенням відповідачем умов договору щодо повернення кредиту та сплати процентів у встановлені договором строки, у нього виникла заборгованість, яка станом на 23 червня 2024 року становить 474 731,66 грн, та яку позивач просить суд стягнути на свою користь.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 серпня 2024 року цивільну справу № 753/16538/24 передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 29 серпня 2024 року.

17 вересня 2024 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідача.

Ухвалою суду від 24 вересня 2023 року було відкрито провадження у справі та вирішено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання 23 жовтня 2024 року на 11:00 год.

Підготовче засідання призначене на 23 жовтня 2024 року було відкладено на 26 листопада 2024 року на 15:30 год. для повторного виклику відповідача та виклику належного представника позивача.

Ухвалою суду від 26 листопада 2025 року позов було залишено без розгляду на підставі пункту 2 частини першої статті 257 ЦПК України.

Постановою Київського апеляційного суду від 02 квітня 2025 року було скасовано ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 26 листопада 2024 року, та направлено справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

15 квітня 2025 року справа надійшла до Дарницького районного суду м. Києва.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 05 травня 2025 року справу було передано до розгляду судді Шаповаловій К.В.

Підготовче засідання, яке було призначено на 30 травня 2025 року було відкладено на 17 липня 2025 року на 14:30 год. у зв`язку з неявкою представника позивача та відповідача.

У судове засідання призначене на 17 липня 2025 року учасники справи не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, зокрема відповідачем було отримано судову повістку 13 травня 2025 року, про що свідчить зворотнє повідомлення, наявне в матеріалах справи, представник позивача судові повістки отримував в електронному кабінеті 5 травня 2025 року та 4 червня 2025 року, що підтверджується відповідними довідками. Будь-яких заяв від учасників справи, в тому числі від позивача про можливість розгляду справи у відсутність їх представника, не надходило.

Ухвалою суду від 17 липня 2025 року було закрито підтовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 14 серпня 2025 року на 12:00 год.

У судове засідання призначено на 14 серпня 2025 року учасники справи не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, зокрема відповідачем було отримано судову повістку 01 серпня 2025 року, про що свідчить зворотнє повідомлення, наявне в матеріалах справи, позивач та представник позивача судові повістки отримували в електронному кабінеті підсистеми «Електронний суд» 23 липня 2025 року, що підтверджується відповідними довідками. Будь-яких заяв від учасників справи, в тому числі від позивача про можливість розгляду справи у відсутність їх представника, не надходило. Судове засідання було відкладено на 03 вересня 2025 року на 10:00 год.

У судове засідання призначено на 03 вересня 2025 року учасники справи не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, повістка адресована відповідачу повернулася до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Позивач та представник позивача судові повістки отримували в електронному кабінеті підсистеми «Електронний суд» 18 серпня 2025 року, що підтверджується відповідними довідками. Будь-яких заяв від учасників справи, в тому числі від позивача про можливість розгляду справи у відсутність їх представника, не надходило

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначається у рішенні Європейського суду з прав людини у справах "Пономарьов проти України" та "Мушта проти України", сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до частини шостої статті 128 ЦПК України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Згідно положень частини восьмої статті 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи; Якщо повістку надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.

Згідно положень частин четвертої-п`ятої статті 14 ЦПК України, Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Відповідно до частини сьомої статті 14 ЦПК України, особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Вбачається, що як позивач АТ «Приватбанк», так і представник, позивача, яким було подано позов до суду - Кіріченко В.М., мають особисті електронні кабінеті у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, та саме туди судом доставлялися повістки про виклик до суду.

Жодних заяв ані від представника позивача, ані від позивача щодо наявності поважних причин неможливості прибути у призначені судові засідання чи про можливість розгляду справи у відсутність уповноваженого представника, до суду не надходило.

Сторона, яка ініціювала судовий процес зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, однак ані позивач, ані його представник не подавали жодних письмових/усних заяв, які б свідчили про зацікавленість рухом справи.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що позивач та його уповноважений представник у судове засідання повторно не прибули, будучи належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, про поважні причини неявки суд не повідомили, не подали заяви про можливість розгляду справи у відсутність представника позивача, з огляду на предмет та підстави поданого позову, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись статтями 257, 260, 261 та 354 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

позовну заяву Акціонерного товариства "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Шаповалова К.В.