Справа № 953/968/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" серпня 2025 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Дяченка О.М.,

за участю секретаря судових засідань - Гавриленко К.О.,

представника відповідача Гвоздецької О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Харківській області про зобов`язання вчинення певних дій,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Харківській області про зобов`язання вчинення певних дій.

20.06.2025 до Київського районного суду м. Харкова від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про зменшення/збільшення розміру позовних вимог.

У судовому засіданні 23.06.2025 під час роз`яснення позивачу ОСОБА_1 права заявляти відводи та ознайомлення його з правами та обов`язками позивача, останній заявив усне клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки в Харківському адміністративному суді перебуває дві інші справи, які пов`язанні з справою, що розглядає суд. Суд задовольнив клопотання ОСОБА_1 , відклав розгляд справи на 23.07.2025 о 9:30 год.

22.07.2025 до Київського районного суду м. Харкова від позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи. Клопотання позивача розглянуто та задоволено, розгляд справи відкладено на 28.08.2025 о 12:00 год.

28.08.2025 у судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час і місце судового засідання, повідомлений своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

У судовому засіданні представника відповідача ОСОБА_2 вважає, що заява ОСОБА_1 про зменшення/збільшення розміру позовних вимог від 19.06.2025 не підлягає задоволенню, оскільки, до моменту розгляду двох вимог по суті, позивач подає третю вимогу принципово іншого характеру та таку, що суперечить логіці перших двох: стягнути з відповідача витрати пов`язані з придбанням аналогічного майна яке було втрачено та підмінено перебуваючи в камері зберігання речових доказів ХРУП №2 ГУНП України в Харківській області, а саме: відеокарти Radeon RX 480; відеокарти ASUS RX 480; відеокарти AMD Radeon RX 480, жорсткого носія Нр; жорсткий носій Hitachi; жорсткий носій Seagate Barracuda 7200; жорсткий носій Toshiba; Жорсткий носій Samsung; жорсткий носій без пізнавальних знаків; жорсткий носій Seagate у розмірі 12 мільйонів гривень. Ця третя вимога зміщує акцент справи із зобов`язання здійснити дії в межах передбаченої процедури на вже фактичне вирішення результату такої процедури стягнення компенсації. Таким чином, позивач сам усуває логічну та процесуальну послідовність власної позовної аргументації, оскільки: сам розгляд вимоги ще не відбувся (чого він просить у пунктах 1 і 2); але вже вимагає стягнення конкретної суми без результату розгляду, висновку чи рішення щодо обґрунтованості вимоги. Отже, вказані вимоги не можуть бути об`єднані в межах одного цивільного позову, а їх спільний розгляд є підставою для залишення частини вимог без розгляду.

Надаючи правову оцінку вказаній заяві позивача ОСОБА_1 з урахуванням дотримання норм процесуального права, суд вказує про наступне.

За положеннями ч. 2 ст.і 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач має право відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною 3 ст. 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви; у справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі..

Оскільки вказана заява подана позивачем до закінчення не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі, тому строк її подання є дотриманим.

Разом з тим, звернення особи до суду за захистом порушених прав та інтересів здійснюється шляхом подання позовної заяви, у якій позивач, згідно ст. 175 ЦПК України, викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктом 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України унормовано, що в позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Пункт 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачає, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Таким чином, позовна заява обов`язково складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

В свою чергу, предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить суд ухвалити судове рішення.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Зокрема ними є: юридичні факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення; доказові факти, тобто ті, що тісно пов`язані з фактами матеріально-правового характеру і на підставі яких можна зробити висновок про наявність чи відсутність певних обставин.

Визначаючи підстави позову, як елемент його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Разом з тим, процесуальний кодекс передбачає право позивача змінити або предмет позову, або підстави позову, однак одночасна зміна предмету позову та підстав позову законом заборонена.

При одночасній зміні предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, а це за своєю суттю вже новий позов.

Саме у зв`язку із цим законодавцем було закріплено альтернативну зміну предмета чи підстав позову.

В свою чергу, Верховний Суд у рішенні від 09.07.2020 у справі № 922/404/19, висловив позицію, згідно якої під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Верховний Суд також зазначив, що під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 року у справі №923/1061/18, від 19.12.2019 року у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 року у справі № 925/186/19.

Положеннями частини 4 ст. 263 ЦПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Застосовуючи вказані висновки Верховного Суду при вирішенні питання про прийняття до розгляду заяви позивача про збільшення позовних вимог, суд вказує про таке.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частина 1 ст. 5 ЦПК України унормовує, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, предметом розгляду є вимоги позивача:

1) визнати протиправною бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Харківській області щодо розгляду вимоги про відшкодування вартості майна від "12" грудня 2024 р. у відповідності до п. 12 Положення про застосування Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду», затвердженого наказом МЮУ, Генеральної прокуратури України, МФУ від 04.03.1996р. № 6/5/3/41;

2) зобов`язати уповноважених осіб ГУНП в Харківській області розглянути вимогу про відшкодування вартості майна від "12" грудня 2024 р. у відповідності до п. 12 Положення про застосування Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду», затвердженого наказом МЮУ, Генеральної прокуратури України, МФУ від 04.03.1996р. № 6/5/3/41.

Зі змісту прохальної частини заяви від 19.06.2025 про зменшення/збільшення розміру позовних вимог слідує, що позивачем заявлено нові позовні вимоги: стягнути з відповідача витрати пов`язані з придбанням аналогічного майна яке було втрачено та підмінено перебуваючи в камері зберігання речових доказів ХРУП №2 ГУНП України в Харківській області, а саме: відеокарти Radeon RX 480; відеокарти ASUS RX 480; відеокарти AMD Radeon RX 480, жорсткого носія Нр; жорсткий носій Hitachi; жорсткий носій Seagate Barracuda 7200; жорсткий носій Toshiba; Жорсткий носій Samsung; жорсткий носій без пізнавальних знаків; жорсткий носій Seagate у розмірі 12 мільйонів гривень, та обгрунтовуються іншими обставинами ніж позовні вимоги, які викладені позивачем у позовній заяві від 28.01.2025 - придбанням аналогічного майна.

Суд акцентує увагу на тому, що процесуальний закон дає можливість позивачеві збільшити розмір позовних вимог, а не кількість позовних вимог, що має місце у даному випадку із заявою позивача про збільшення кількості позовних вимог.

Частина 3 статті 175 ЦПК України встановлює, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

Згідно приписів частини 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У заяві про зменшення/збільшення розміру позовних вимог від 19.06.2025 позивач не надає доказів про сплату судового збору/звільнення від сплати судового збору на підставі ЗУ «Про судовий збір» за цією майновою вимогою.

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що зі змісту заяви позивача ОСОБА_1 про зменшення/збільшення розміру позовних вимог 19.06.2025 слідує, що має місце не збільшення позовних вимог, а зміна позовних вимог та підстав позову, які обумовлені новими фактами, обставинами та новими способами захисту права, а відтак позивач одночасно змінив і предмет і підставу позову, чим фактично заявив нові позовні вимоги, що не передбачено чинним процесуальним законодавством.

Також на думку суду позовна вимога заявлена позивачем у заяві від 19.06.2025 є взаємовиключна позовним вимогам, які зазначені у позові.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення визначені нормами ст. 183 ЦПК України.

Частина 4 ст. 183 ЦПК України встановлює, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Враховуючи, що подана позивачем ОСОБА_1 заява про зменшення/збільшення розміру позовних вимог 19.06.2025 суперечить вимогам п. 2) ч. 2 та ч. 3 ст. 49 ЦПК України, тому суд вважає її необґрунтованою процесуально та застосовує до заяви наслідки передбачені ч. 4 ст. 183 ЦПК України у вигляді повернення її заявнику без розгляду.

Частина 2 ст. 258 ЦПК України встановлює, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Керуючись ст.ст. 49, 183, 258, 259, 260, 261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Харківській області про збільшення/зменшення позовних вимог від 19.06.2025 - повернути заявнику без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду в 15-денний строк з моменту її проголошення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали складено 01.09.2025.

Суддя О.М. Дяченко