Справа № 182/547/25
Провадження № 2/0182/839/2025
У Х В А Л А

Іменем України

29.08.2025 року м. Нікополь

Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Кобеляцька - Шаховал І.О., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу -

В С Т А Н О ВИ В:

В провадження Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшли матеріали заяви про розірвання шлюбу за заявою подружжя ОСОБА_1 до ОСОБА_2 .

Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23 травня 2025 року заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за заявою пгодружжя, з підстав невідповідності ст.175 ЦПК України було залишено без руху, виходячи з наступного.

Так, ОСОБА_1 , звернувшись до суду через електронний суд, подала позовну заяву про розірвання шлюбу, з визначенням складу учасників як позивача та відповідача. При цьому, в поданих матеріалах міститься і заява, яка подана в окремому провадженні та найменована як заява про розірвання шлюбу за заявою подружжя. Тобто, фактично, з поданих документів вбачалось, що ОСОБА_1 , звернувшись до суду, подала заяву в окремому провадженні та позовну заяву в позовному провадженні, що є неприпустимим. А тому, ОСОБА_1 слід було визначитись з порядком розгляду даної справи, про що надати уточнену позовну заяву та, у разі подання уточненої позовної заяви, сплатити судовий збір, у відповідності до ЗУ «Про судовий збір» за подання позовних заяв нематеріального характеру. Таким чином, враховуючи вищевикладене, а також той факт, що подані матеріали не відповідають вимогам чинного законодавства та подані з порушенням, суддя прийшла до висновку, що, згідно зі ст.185 ЦПК України, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановила ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вищевказана ухвала суду ОСОБА_1 була направлена на електронну адресу, яка була вказана в заяві та яка нею 04 червня 2025 року була отримана, про що свідчить довідка про доставку електронного листа.

05 червня 2025 року, а також 06 червня 2025 року на адресу суду від ОСОБА_1 надійшли заяви, в яких остання просить суд прийняти її позовну заяву в порядку позовного провадження та справу призначити до розгляду, а заяву, яка надійшла в порядку окремого провадження залишити без розгляду.

Суддя, розглянувши матеріли справи, приходить до висновку, що недоліки ОСОБА_1 усунуті не були. Особа на будь-якій стадії може скористатись своїм правом та подати заяву, в якій відмовитись або просити суд залишити її позовні вимоги в одній із частин без розгляду. Проте, ОСОБА_1 , на виконання ухвали Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23 травня 2025 року, просить суд її заяву, яка подана в окремому провадженні, залишити без розгляду. Подану нею заяву про розірвання шлюбу просить суд розглядати в порядку позовного провадження, хоча, в заяві від 06 червня 2025 року, поданої на виконання ухвали суду про виправлення недоліків, знову іменує позов як «Заява про розірвання шлюбу за заявою подружжя», що є недопустимим та суперечить порядку розгляду справи за правилами позовного провадження.

Відповідно до загальних норм процесуального Кодексу, права та обов`язки сторін є рівними і сторони мають право на справедливий суд та обов`язок сприяти суду у справедливому розгляді справи шляхом добросовісної поведінки та надання доказів.

Добросовісність учасників судового процесу зокрема полягає у тому, щоб при обізнаності з судовими процедурами, правами та обов`язками, правилами поведінки виконувати усі правила та приймати заходи до обізнаності про хід судового процесу при дотриманні судовими органами обов`язку проінформувати про такі процедури та процедурні рішення.

Такі висновки також виклав Верховний Суд в постанові від 31 січня 2019 року в справі № 753/21967/15-ц.

Однак, ані у встановлений строк, ані до сьогоднішнього часу недоліки, перелічені у вищезгаданій ухвалі суду, усунуті не були.

Також, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовного відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималась особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі неусунення недоліків.

З огляду на викладене, суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому, у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Здійснивши аналіз норм законодавства, можна зробити висновок, що як суд, так і особа, яка подала позовну заяву, наділена низкою процесуальних прав та обов`язків. Зокрема, в разі подання особою позовної заяви, оформленої з порушенням вимог статей 175 і 177 ЦПК України, або без сплати судового збору за подання такої позовної заяви, суддя зобов`язаний постановити ухвалу про залишення позову без руху із зазначенням його недоліків.

Також, слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі, й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним.

Таким чином, з урахуванням вище викладеного та зазначеного, заявник, відповідно до ухвали суду від 23 травня 2025 року, не виконала вимоги, недоліки не усунула, а тому, згідно ч.3 ст.185 ЦПК України, матеріали заяви вважаються неподаними і повертаються заявнику.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.175, 177, 185, 353 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - вважати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що, згідно з ч.7 ст.185 ЦПК України, повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню з заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал