Провадження № 2/357/5572/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 серпня 2025 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цуранов А.Ю., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2025 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаною позовною заявою.

Згідно із ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Частиною 2 статті 28 ЦПК України встановлено альтернативну підсудність справ, а саме позови про розірвання шлюбу можуть також пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Як вбачається з відповіді Єдиного державного демографічного реєстру № 1694183 від 22.08.2025, отриманої на виконання вимог статті 187 ЦПК України, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

В матеріалах справи відсутні відомості (докази) на підтвердження підстав для розгляду справи за правилами альтернативної підсудності, передбачені у ч. 2 ст. 28 ЦПК України.

Відповідно до ст. 125 Конституції України, ст. 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності. Суди утворюються, реорганізуються і ліквідуються законом.

Згідно із п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на розгляд його справи судом, встановленим законом.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини у справах «Верітас проти України» та «Сокуренко та Стригун проти України», суд не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції у разі перевищення ним своїх повноважень, визначених процесуальним законодавством. Зокрема, повноваження суду на розгляд конкретної справи, заяви або скарги визначається правилами підвідомчості та підсудності.

Відповідно до пункту 3-1 "Прикінцевих та перехідних положень" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" № 1402-VIII (зі змінами), до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Таким чином, оскільки зареєстроване місце проживання відповідача знаходиться в селищі Чернігівка, що входить до складу Добропільської міської громади Донецької області, тому вказана справа територіально не підсудна Білоцерківському міськрайонному суду Київської області.

Поряд з цим, з 07.10.2024 Добропільський міськрайонний суд Донецької області не здійснює правосуддя. За рішенням Вищої ради правосуддя змінено територіальну підсудність судових справ Добропільського міськрайонного суду Донецької області шляхом її передачі до Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне позовну заяву з доданими до неї документами направити для розгляду за підсудністю до Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська.

Керуючись ст. 13, 27, 28, 31, 187, 260, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - направити за підсудністю до Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська (вулиця Новоселівська, 9, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49000).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя А. Ю. Цуранов