Провадження № 2-п/761/111/2025
УХВАЛА

21 серпня 2025 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Романишеної І.П.,

за участі секретаря Біловус Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача про перегляд заочного рішення від 12.06.2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання,

ВСТАНОВИВ:

30.06.2025 року до суду надійшла заява представника відповідача щодо перегляду заочного рішення у вищезазначеній цивільній справі.

Ухвалою суду від 07.07.2025 року відповідну заяву прийнято до розгляду та призначено судове засідання, яке в подальшому було відкладено.

У судове засідання учасники справи не з`явилися, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлялися у встановленому законом порядку.

Від позивача надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, проти скасування заочного рішення заперечує.

Дослідивши заяву та матеріали справи приходжу до висновку, що заява про перегляд заочного рішення підлягає залишенню без задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення суду може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача.

Крім того, за змістом п.п. 3, 4 ч.2 ст.285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення чи скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, з аналізу наведених вище норм вбачається, що заочне рішення може бути скасоване за наявності двох умов, які мають існувати одночасно.

Представник заявника у заяві зазначає, що жодних повісток про виклик до суду сторона відповідача не отримувала, а тому не могла бути присутньою в судовому засіданні. Судове засідання було проведено без участі сторони відповідача, про час і місце розгляду справи останній не був взагалі повідомлений належним чином. Тому, розгляд справи було проведено з порушенням норм процесуального права, що в свою чергу призвело до невірного з`ясування та встановлення обставин по справі, а також прийняття невірного та незаконного рішення по справі.

Разом з тим, ухвалою Шевченківського районного суд міста Києва від 02.04.2025 року відкрито провадження у цивільній справі. Розгляд справи вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

15.05.2025 року через підсистему "Електронний суд" надійшла заява представника відповідача про ознайомлення з матерілами справи в електронному вигляді.

15.05.2025 року судом було надано доступ представникові до електронної справи.

З матеріалів справи вбачається, що копію ухвали про відкриття провадження у справі було доставлено представникові відповідача до його електронного кабінету в підсистемі "Електронний суд" 15.05.2025 року о 14:49:39, про що в матеріалах справи міститься відповідна довідка про доставку листа до електронного кабінету.

Суд вважає, що сторона відповідача повідомлялася про розгляд вказаної справи у встановленому законом порядку, але у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву судом ухвалено заочне рішення від 12.06.2025 року, яким було стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання повнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 8 290 грн., щомісячно, починаючи з 01.04.2025 року до дати закінчення навчання ОСОБА_3 , але не більше як до досягнення 23 років.

Відповідно до ч. 4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Отже, сторона відповідача на власний розсуд розпорядилася своїми процесуальними правами, не скористалася правом на подання відзиву на позовну заяву, а тому несе ризик настання наслідків, пов`язаних із невчиненням нею процесуальних дій.

Тобто, твердження представника відповідача щодо неналежного повідомлення спростовуюється вищевикладеним.

Крім того, відкриваючи провадження в порядку спрощеного провадження без повідомленням сторін суд встановлює строк для подачі заяв по суті справи, а також роз`яснює, що відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Разом з тим, до суду будь-яких клопотань від сторони відповідача не надходило.

Також, суд зауважує, що заявником не надано жодного доказу на обгрунтування заперечень щодо позовних вимог, які містяться в заяві про перегляд заочного рішення, тоді як тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову за загальним правилом покладається на позивача, а доведення заперечень щодо позовних вимог покладається саме на відповідача.

За наведених обставин, суд вважає, що підстави для скасування зазначеного заочного рішення відсутні, відтак заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Частиною 4 ст.287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст.287, 288, 354-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника відповідача про перегляд заочного рішення від 12.06.2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду в загальному порядку, встановленому ЦПК України протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА