Справа № 302/1142/25
Провадження № 2/302/459/25
02.09.2025 селище Міжгір`я Закарпатської області
Міжгірський районний суд Закарпатської області в складі:
головуючого, судді Пухальського С. В.,
за участю секретаря судового засідання Сита Л. М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Гренджа Вікторія Юріївна до Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаною позовною заявою, в обґрунтування вимог якої представник зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки ОСОБА_2 .
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивачки ОСОБА_3 .
Після смерті матері відкрилася спадщина, до складу якої входить: житловий будинок з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , а також земельна ділянка площею 0,3564 га в урочищі «Яблунів», з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства.
Позивачка після смерті матері фактично прийняла спадщину: користується спадковим майном, періодично проживає в будинку, здійснює поточні ремонти, обробляє земельну ділянку за цільовим призначенням. Вона також організувала поховання матері й покрила всі витрати, пов`язані з цим.
На момент смерті матері позивачка проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . Протягом шести місяців після смерті матері вона не подала заяву до нотаріуса про прийняття спадщини, тому формально вважається такою, що спадщину не прийняла.
Інших спадкоємців першої черги (за законом або за заповітом) не встановлено. Єдиний рідний брат позивачки ОСОБА_3 , 1981 року народження відмовився від прийняття спадщини та не має наміру її приймати в майбутньому.
З метою оформлення спадкових прав позивачка звернулася до приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу, який роз`яснив, що у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини та відсутністю зареєстрованого місця проживання разом зі спадкодавцем на час її смерті, позивачка має право звернутися до суду з позовом про встановлення факту прийняття спадщини, або продовження строку для її прийняття.
Посилаючись на вказані обставин, у позовній заяві висловлено прохання визначити позивачці додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Ухвалою суду від 15.08.2025 по справі відкрито провадження в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 28.08.2025 справу призначено до судового розгляду.
Представник позивачки подала заяву, в якій просила розглядати справу без її участі та участі її довірительки. У поданій заяві зазначила, що повністю підтримує позовні вимоги, викладені у поданій позовній заяві.
Від Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області надійшла заява, у якій зазначено про відсутність заперечень щодо задоволення позовних вимог, а також висловлено прохання розглянути справу без участі представника селищної ради.
Фіксація судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалась відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України).
Дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суд дійшов таких висновків.
Частиною 4 статті 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серія НОМЕР_1 (а.с. 6).
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серія НОМЕР_2 (а.с. 9).
Померлі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 доводилися позивачці батьками, що підтверджується: свідоцтвом про народження позивачки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , серія НОМЕР_3 ; свідоцтвом про одруження ОСОБА_4 , серія НОМЕР_4 (а.с. 10, 11).
Після смерті матері позивачки ОСОБА_2 відкрилася спадщина на нерухоме майно померлої, а саме: житловий будинок з господарськими спорудами та будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , який за життя ОСОБА_2 успадкувала після смерті свого чоловіка ОСОБА_3 , 1949 р.н., що підтверджується рішенням Міжгірського районного суду Закарпатської області від 26.08.2008, ухваленого у справі № 2-387/2008 та Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с. 12, 13), та земельну ділянку загальною площею 0,3564, в ур. «Яблунів», цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, яка була передана у приватну власність ОСОБА_2 на підставі Державного акту на право приватної власності на землю, серія ІІ-ЗК № 019496 від 23.06.2003 (а.с. 18).
За життя мати позивачки ОСОБА_2 заповітного розпорядження не складала. Спадкові справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 не заводилися, що підтверджується Витягом зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 82167627 від 11.08.2025, Витягом зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 82167621 від 11.08.2025 (а.с. 7, 8).
Як зазначено в позовній заяві, позивачка з часу смерті матері фактично вступила в управління та володіння спадковим майном померлої ОСОБА_2 . Обробляє земельну ділянку належну померлій за цільовим призначенням, проживає періодично в спадковому житловому будинку та здійснює в ньому поточні ремонти, щоб будинок не вийшов з експлуатації та був придатним для проживання. Наведені обставини підтверджуються змістом довідки № 682 від 05.08.2025 (а.с. 19).
ОСОБА_1 проводила організацію поховання своєї матері ОСОБА_2 та взяла на себе всі витрати пов`язані з її похованням, підтвердженням чого є зміст довідки № 681 від 05.08.2025 (а.с. 20).
З довідки виданої Торунським старостинським округом Міжгірської селищної ради від 05.08.2025 № 680 вбачається, що померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , була постійною мешканкою АДРЕСА_1 і на день її смерті проживала одна (а.с. 21).
Брат позивачки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , подав до суду заяву за змістом якої підтвердив дійсність обставин викладених позивачкою в позовній заяві. Зауважив, що спадщину до майна померлої матері не прийняв та не бажає таку приймати в майбутньому, звертатися до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, чи встановлення факту такого прийняття, не має наміру.
Відповідно до частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1270 ЦК України).
Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суди, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, повинні досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Предметом даного спору є встановлення позивачці додаткового строку для прийняття спадщини. Після смерті ОСОБА_2 , спадкоємцем якої позивачка є за законом (перша черга спадкування), вона пропустила строк, визначений статтею 1270 Цивільного кодексу України, для подання заяви про прийняття спадщини.
Позивачка, як спадкоємець першої черги, протягом понад шести років відкрито, безперешкодно та добросовісно користується спадковим майном, зокрема житловим будинком, який за життя належав її матері ОСОБА_2 . Вона періодично проживає у цьому будинку, підтримує його у належному технічному стані, здійснює поточні ремонти, що свідчить про її фактичне прийняття спадщини шляхом вступу у володіння та управління майном спадкодавця.
Суд також враховує, що позивачка самостійно організувала поховання спадкодавця та понесла всі витрати, пов`язані з цим, що додатково підтверджує її намір прийняти спадщину.
Водночас вона не подала заяву про прийняття спадщини нотаріусу протягом шести місяців із моменту відкриття спадщини. Як убачається з матеріалів справи, причиною пропуску строку стало те, що на час смерті матері позивачка була зареєстрована та фактично проживала за іншою адресою, у Чернігівській області, і не була належним чином поінформована про необхідність звернення до нотаріуса. Наявність юридичної необізнаності, яка не має ознак зловживання правом, не може позбавити особу права на спадщину, якщо фактично вона її прийняла.
За наведених обставин, суд вважає, що причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними, а дії позивачки послідовними, добросовісними та такими, що свідчать про реальний намір вступити у спадкові права. Відмова у поновленні строку для прийняття спадщини у цій ситуації призвела б до необґрунтованого позбавлення спадкоємця права власності на майно, що суперечить принципам справедливості, правової визначеності та захисту прав людини.
Крім того, брат позивачки єдиний інший потенційний спадкоємець заявив, що спадщину не приймав і не має наміру її приймати, що підтверджує відсутність спору між спадкоємцями або ризику порушення прав інших осіб.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заявлений позов є обґрунтованим, а заявлені вимоги такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.
Керуючись статтями 2, 3, 10-13, 19, 76-81, 206, 258-259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд
Визнання позову відповідачем прийняти.
Позовну заяву задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як спадкоємцю першої черги за законом, додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів до Закарпатського апеляційного суду безпосередньо або через Міжгірський районний суд Закарпатської області з дня його проголошення.
Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Пухальський С. В.