Справа № 756/2271/25
Провадження № 2/756/2681/25
У Х В А Л А

20 серпня 2025 року місто Київ

Суддя Оболонського районного суду міста Києва Примак-Березовська О.С. розглянула заяву представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_1 про застосування заходів зустрічного забезпечення позову в цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_2 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про захист прав споживачів, розірвання договору та стягнення грошових коштів та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про зобов`язання виконати умови договору та внести зміни до нього,

в с т а н о в и в :

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває об`єднана цивільна справа за первісним позовом про захист прав споживачів, розірвання договору та стягнення грошових коштів та зустрічний позов про зобов`язання виконати умови договору та внести зміни до нього.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 25 березня 2025 року заяву за первісним позовом прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 25 березня 2025 року вжито заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунку ОСОБА_3 , а також на всі діючі рахунки відповідача за первісним позовом у розмірі суми стягнення (позовних вимог) 180 500 грн 00 коп., крім коштів, що містяться на рахунках накладення та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києві від 5 серпня 2025 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про зобов`язання виконати умови договору та внести зміни до нього прийнято до спільного розгляду та об`єднато в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_2 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про захист прав споживачів, розірвання договору та стягнення грошових коштів.

Представник відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_1 подав до суду заяву про застосування заходів зустрічного забезпечення.

В обгрунтування зазначає, що заходи забезпечення, вжиті ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 25 березня 2025 року, перешкоджають господарській діяльності фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 . Зазначає, що, у зв`язку з накладенням арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ОСОБА_3 , особа не може сплатити послуги за надану професійну правничу допомогу в розмірі 22000 грн та за можливі майбутні судові витрати.

Керуючись статтею 153 Цивільного процесуального кодексу України (далі- ЦПК України), суд вважає за можливе розглянути заяву за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.

Судом встановлено, що ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 25 березня 2025 року застосовано заходи забезпечення шляхом накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунку НОМЕР_1 , який відкрито в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 , а також на всі діючі рахунки відповідача в розмірі суми стягнення (позовних вимог) 180 500 грн 00 коп., крім коштів, що містяться на рахунках накладення та/або звернення стягнення на які заборонено законом (а.с.51-53).

Накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунка ОСОБА_3 , унеможливлює сплату коштів представнику ОСОБА_1 за вже надану юридичну допомогу за договором № 18-05/2025 від 18 травня 2025 року про надання правової допомоги та за майбутні можливі витрати особи (а.с.111-114).

На підтвердження зазначених обставин представник позивача за зустрічним позовом надав довіреність № 910 від 25 квітня 2025 року, договір № 18-05/2025 року про надання правової допомоги, Акт №1 приймання проведених (наданих) юридичних послуг згідно договору від 18 травня 2025 року № 18-05/2025 про надання правової допомоги (а.с.108-116).

Зі змісту акту № 1 приймання проведених (наданих) юридичних послуг вбачається, що загальна вартість правничих послуг, наданих ОСОБА_3 , складає 22000 грн, забезпечення можливих витрат на професійну правничу допомогу складає 15000 грн.

Відповідно до вимог частин 1, 2 статті 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Частиною 3 статті 154 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Згідно з вимогами частини 4 статті 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом.

Частиною 5 статті 154 ЦПК України встановлено, що розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Згідно з позицією Верховного Суду, зокрема, викладеній у постанові від 2 червня 2020 року у справі № 707/396/17, відповідач повинен документально обґрунтувати склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу, щодо забезпечення яких звертається до суду. Такими документами можуть бути договір про надання правової допомоги, додаткова угода до договору, детальний опис робіт та наданих послуг. Водночас, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із складністю справи, обсягом наданих адвокатом послуг, витраченим часом, а також ціною позову або значенням справи для сторони.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Разом з тим заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Водночас, суд звертає увагу, що витрати на професійну правничу допомогу, у тому числі майбутні, належать до судових витрат і відповідно до статті 141 ЦПК України підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи. Зустрічне забезпечення не може використосуватись як спосіб авансування чи попереднього відшкодування судових витрат однієї зі сторін.

Суд зазначає, що сам факт накладення арешту на кошти не свідчить про наявність ризику завдання позивачу за зустрічним позовом збитків у розумінні статті 154 ЦПК України, а отже не може бути достатньою підставою для покладення обов`язку внесення іншою стороною коштів на депозитний рахунок суду.

Надані докази, а саме договір про надання правничої допомоги №18-05/2025, довіренність, акт №1 приймання проведених (наданих) юридичних послуг, підтверджують наявність договірних відносин між заявником та адвокатом, однак не свідчать про завдання чи можливе завдання збитків саме внаслідок застосування заходів забезпечення позову.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що заява про зустрічне забезпечення позову є необгрунтованою, а відтак задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 141, 154, 260 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

Заяву залишити без задовлення.

Ухвала про зустрічне забезпечення може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів до Київського апеляційного суду разом із ухвалою про забезпечення позову або окремо.

СУДДЯ Ольга ПРИМАК-БЕРЕЗОВСЬКА