У Х В А Л А

22 серпня 2025 р.м.Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Медяна Ю.В. розглянувши заяву представника ОСОБА_1 адвоката Проценка Миколи Миколайовича про забезпечення позову до подання позовної заяви,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 через свого представника авдоката Проценка М.М. звернувся до суду з даною заявою, в якій просить забезпечити позов шляхом накладення арешту на 1/2 частки двокімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; заборони приватному виконавцю виконавчому округу Вінницької області Собчук Валентину Васильовичу складати, затверджувати і видавати переможцю Акт про проведений електронний аукціон, який відбулися 6 серпня 2025 року з реалізації 1/2 частки двокімнатної квартири, за адресою: АДРЕСА_1 ; заборони суб`єктам державної реєстрації, державним реєстраторам речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, нотаріусам та іншим органам чи особам, які виконують функції державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, вчиняти будь-які реєстраційні дії, в тому числі, але не виключно: державну реєстрацію права власності та інших речових прав, реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачу у володіння та користування третім особам, передачі в заставу, іпотеку, лізинг, будь-якого іншого обтяження стосовно 1/2 частки двокімнатної квартири, за адресою: АДРЕСА_1 .

Заява мотивована тим, що ОСОБА_1 є власником частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

06.08.2025 вудбулися електронні торги щодо вказаної вище частки квартири і переможцем даних торгів визнано ТОВ «2х2 Фінанс».

Заявник вважає, що вказані торги відбулися з порушенням процедури, а тому має намір звернутися до суду з позовом до приватного виконавця Собчука В.В., ДП «Сетам» та ТОВ «2х2 Фінанс» про визнання їх недійсними.

У разі не застосування заходів забезпечення позову у випадку виконання рішення може бути ускладнене або унеможливлене.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Дослідивши дану заяву та додані донеї додатки, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Позов забезпечується: накладенням арешту на майно, що належить або підлягає передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (п.1,2,5 ч.1ст.150 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст.150 ЦПК Україн, заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Суд, при розгляді заяви про забезпечення позову, ураховуючи докази, надані позивачем на підтвердження своїх вимог, має пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

Згідно зі ст. 150 ЦПК України позов може бути забезпечений накладенням арешту лише щодо майна, яке належить відповідачеві.

Судом встановлено, що відповідно до протоколу №643810 проведення електронного аукціону (торгів), 06.08.2025 ДП «Сетам» провело електронний аукціон щодо вказаного вище майна. Переможцем аукціону визнано ТОВ «2х2 Фінанс». Ціна продажу - 470 484,35 грн., сума сплаченого внеску - 23 524, 22 грн., сума, яку необхідно перерахувати на рахунок продавця до 16.08.2025 - 446 960,13 грн., продавець приватний виконавець Собчук В.В. Як вбачається з копії свідоцтва про право власності на квартиру в багатоквартирному будинку від 13.12.2007 №1325, ОСОБА_1 на праві спільної часткової власності належить частки квартири АДРЕСА_2 , та на момент звернення ОСОБА_1 з заявою про забезпечення позову перебуває у його власності, оскільки доказів сплати ТОВ «2х2 Фінанс» повної суми у розмірі 446 960,13 грн. за частки вказаної квартири заявник не надав. Отже частки квартири на яку заявник просить накласти арещт перебуває у його власності, а тому на нюю не може бути накладено арешт.

Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 24 лютого 2021 року у справі № 755/5333/20.

Таким чином суд дійшов висновку про відсутність підстав для застосування такого заходу забезпечення позову у цій справі як накладення арешту на майно.

Щодо заборони приватному виконавцю виконавчому округу Вінницької області Собчук Валентину Васильовичу складати, затверджувати і видавати переможцю Акт про проведений електронний аукціон, який відбулися 6 серпня 2025 року з реалізації 1/2 частки двокімнатної квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що 21.08.2025 приватним виконавцем виконавчого округу Вінницької області Собчуком Валентином Васильовичем у виконавчому провадженні №77166296 видавано Акт про проведені електронні торги, які відбулися 6 серпня 2025 року з реалізації 1/2 частки двокімнатної квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , №643810, таким чином відпали підстави для застосування токого заходу забезпечення позову, як заборона приватному виконавцю виконавчому округу Вінницької області Собчук В. В. складати, затверджувати і видавати такий Акт.

Щодо вимоги заборони суб`єктам державної реєстрації, державним реєстраторам речових прав на не рухоме майно та їх обтяжень, нотаріусам та іншим органам чи особам, які виконують функції державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, вчиняти будь-які реєстраційні дії, в тому числі, але не виключно: державну реєстрацію права власності та інших речових прав, реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачу у володіння та користування третім особам, передачі в заставу, іпотеку, лізинг, будь-якого іншого обтяження стосовно 1/2 частки двокімнатної квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , суд дійшов наступного висновку.

Як заборона відчуження, так і арешт віднесені до видів обтяжень речових прав на нерухоме майно, об`єктів незавершеного будівництва, майбутніх об`єктів нерухомості (пункт 4 частини першої статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»).

Арешт майна, як спосіб забезпечення позову, передбачає накладання заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження до визначення подальшої долі цього майна (постанова Верховного Суду у складі суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 17 червня 2022 року у cправі № 908/2382/21, Верховного Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 лютого 2024 року у справі № 504/3408/22).

Арешт, як заборона на право розпоряджатися майном, включає і обмеження на розпорядження таким майном. Тому при накладенні арешту на майно вжиття додаткових заходів забезпечення, направлених на обмеження розпорядження таким майном, не є необхідним (постанова Верховного Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 липня 2024 року в справі № 567/459/23).

Таким чином, вимоги заявника про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно та заборони вчинення реєстраційних дій щодо вказаного майна, в даному випадку, є тотожними по своїй суті, оскільки за правовою сутністю обмежують право відповідача розпоряджатися спірним майном.

Таким чином, оскільки в задоволенні вимоги щодо накладення арешту на квартиру було відмовлено, суд так само не вбачає підстав для забезпечення позову шляхом заборони вчиняти будь-які реєстраційні дії.

Виходячи з наведеного вище, суд дійшов висновку про те, що в задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 149-153 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

В задоволенні заяви представника ОСОБА_1 адвоката Проценка Миколи Миколайовича про забезпечення позову до подання позовної заяви - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня отримання її копії безпосередньо до Вінницького апеляційного суду.

Суддя