Провадження 2/201/4495/2025
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

12 серпня 2025 року Соборний районного суду міста Дніпра у складі головуючого судді Покопцевой Д.О., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дніпровської міської ради про скасування речового права та визнання спільною сумісною власністю, -

ВСТАНОВИВ:

07.08.2025р. Соборним районним судом міста Дніпра через підсистему «Електронний суд» отримана вказана позовна заява, підписана ОСОБА_3 (діє на підставі довіреності від 10.03.2025р.), в якій позивачка просить:

- скасувати речове право на В-2 - житловий будинок (загальна площа 133,6 кв.м., житлова площа 65,0 кв.м.); в - ганок, балкон 2, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , земельна ділянка кадастровий номер :03:205:0036, реєстраційний номер 101 яке налажить ОСОБА_2 ;

- визнати право спільної власності за ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на В-2 житловий будинок (загальна площа 133,6 кв.м., житлова площа 65,0 кв.м.); в - ганок, балкон 2, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , земельна ділянка кадастровий номер :03:205:0036;

- судові витрати покласти на ОСОБА_2 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.08.2025р. для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Покопцеву Д.О.

Судом в порядку ч.ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України направлено запит щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача у справі. Відповідь на такий запит надійшла 08.08.2025р.

Щодо можливості прийняття справи до провадження

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що вона підлягає поверненню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Статтею 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Згідно з ст. 131-2 Конституції України (яка набрала чинності з 30.09.2016 відповідно до Закону України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" від 02.06.2016р. № 1401-VIII), виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення; законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Підпунктом 11 п. 16-1 розділу ХV "Перехідні положення" Конституції України передбачено, що представництво відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 та ст. 131-2 Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017р.; у судах апеляційної інстанції з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції з 1 січня 2019р.

Відтак приписи п. 3 ч. 1 ст. 131-2 Конституції України щодо представництва виключно адвокатами в судах першої інстанції почали діяти з 01.01.2019р.

Відповідно до ст. 237 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Вбачається, що будь-яка процесуальна дія в суді однієї особи в інтересах іншої особи, внаслідок якої вона набуває певних прав та обов`язків (у тому числі, підписання та/або подання певного процесуального документа до суду) є представництвом, а отже, на такі правовідносини розповсюджується пряма дія положень ст. 131-2 Конституції України щодо виключного представництва адвокатом інтересів іншої особи.

Також суд враховує, що 06.06.2019 оприлюднено рішення Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) у справі «MOLDAVSKA v. UKRAINE» від 15.05.2019 (заява № 43464/18) щодо виключного права адвокатів на представництво в суді. У зазначеній справі заявниця фактично поставила під сумнів позицію, викладену в ухвалі Верховного Суду від 12.03.2018 у справі № 915/579/17, якою заявниці було повернуто касаційну скаргу на рішення судів оскільки цю скаргу підписав представник за довіреністю, проте матеріали справи і касаційної скарги, зокрема додана довіреність, не містили відомостей про наявність у цієї особи статусу адвоката. Молдавська К. М. заявляла про незаконне обмеження доступу до суду касаційної інстанції, що суперечить вимогам пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Однак, у зазначеній справі ЄСПЛ нагадав, що право на доступ до суду не є абсолютним і може бути обмежено, оскільки таке право за своєю природою вимагає державного регулювання відповідно до потреб і ресурсів громади та окремих осіб. Здійснюючи таке регулювання, Договірні Держави користуються певною свободою розсуду. ЄСПЛ також акцентував, що саме лише обмеження вільного вибору захисника, що полягає у представництві саме адвокатом, не суперечить змісту статті 6 Конвенції, оскільки забезпечення ефективного захисту особи може вимагати запровадження відповідних юридичних кваліфікаційних вимог.

При цьому судом береться до уваги, що ч. 2 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

За змістом ч.ч. 1, 3 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Разом з тим, згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду, зокрема, малозначних справ, що передбачено п. 1 ч. 4 ст. 19 ЦПК України.

Згідно з п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами, зокрема, є справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є, зокрема, справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом ч. 9 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» від 19.11.2024 № 4059-IX з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028,00 грн, отже для заяв, які надійшли у 2025 році, малозначними можуть бути справи, у яких ціна позову не перевищує 242 240,00 грн.

Ціна позову у позовній заяві не вказана, зазначено, що вона не містить вимог майнового характеру.

Разом із цим позивачкою заявлені майнові вимоги про визнання права спільної власності за ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на В-2 житловий будинок (загальна площа 133,6 кв.м., житлова площа 65,0 кв.м.); в - ганок, балкон 2, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , земельна ділянка кадастровий номер :03:205:0036.

У провадженні Соборного районного суду міста Дніпра вже перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій позивачкою заявлені вимоги про здійснення поділу спільного майна подружжя і вона просить виділити їй у власність частину будинку за адресою АДРЕСА_1 зареєстрований реєстрі нерухомості В-2 - житловий будинок (загальна площа 133,6 кв.м., житлова площа 65,0 кв.м.); в - ганок, балкон. Вартість всього будинку становить 3 311 900 гривень.

Враховуючи, що це той самий будинок, то, з огляду на ціну позову, дана справа не є малозначною та підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження.

В свою чергу, позовна заява підписана Шрамком О.Ю., який діє на підставі довіреності від 10.03.2025р., копію якої надав суду.

Договору про надання правовою допомоги, укладеного між ним як адвокатом та позивачкою та/або ордеру ОСОБА_3 суду не надав.

Згідно Єдиного Реєстру Адвокатів України, розміщеного на сайті Національної асоціації адвокатів України, ОСОБА_3 не є адвокатом.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За таких обставин, враховуючи, що цивільна справа за пред`явленим позовом не є малозначною справою, а тому представляти інтереси позивача та підписувати від його імені заяви може виключно адвокат, всупереч чому позов підписано особою за довіреністю яка не є адвокатом, то наразі такий позов не може бути предметом розгляду та підлягає поверненню.

При цьому суд роз`яснює, що відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді. У разі скасування ухвали про повернення позовної заяви та направлення справи для продовження розгляду суд не має права повторно повертати позовну заяву.

Разом з тим, згідно з ч. 7 ст. ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 58, 60-62, 185, 258-261, 352-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дніпровської міської ради про скасування речового права та визнання спільною сумісною власністю повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Копію позовної заяви залишити в суді (ч. 6 ст. 185 ЦПК).

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (ч. 7 ст. 185 ЦПК України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (ч. 2 ст. 261 ЦПК України).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Суддя: Д.О. Покопцева