Справа №478/989/25 Провадження №2/478/464/2025
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 серпня 2025 року смт. Казанка

Суддя Казанківського районного суду Миколаївської області Томашевський О.О., розглянувши позовну заяву адвоката Задерецького В.А., подану в інтересах ОСОБА_1 до Казанківської селищної ради та Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області про скасування рішення про державну реєстрацію речового права,

встановив:

18 серпня 2025 року адвокат Задерецький В.А. звернувся до суду в інтересах інтересах ОСОБА_1 до Казанківської селищної ради та Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області про скасування рішення про державну реєстрацію речового права.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.08.2025 року справу передано на розгляд судді Томашевському О.О.

За результатами розгляду матеріалів справи встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175 та 177 ЦПК України, з огляду на наступне.

Так, суддею встановлено, що вимога, яку пред`явлено до двох відповідачів стосується земельної ділянки.

Згідно постанови Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 року по справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Крім цього, з огляду на п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Виходячи з наведеного, позов, який містить позовну вимогу майнового характеру, повинен зазначати ціну позову від розміру якого обчислюється сума судового збору, яка підлягає сплаті при зверненні до суду. Докази сплати належного розміру судового збору обов`язково додаються до позову.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.п. 1 та 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка при сплаті судового збору з позовної заяви: майнового характеру, яка подана фізичною особою, складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а щодо позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, розмір судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В той же час, оскільки позовну заяву було подано через систему «Електронний суд», то в даному випадку підлягає також застосуванню ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», згідно якої, при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Позовна заява не містить ціну позову та до неї додано копії квитанцій про сплату судового збору за позовною вимогою немайнового характеру, а отже розмір сплаченого судового збору не відповідає вимогам п.п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», а сам позов не відповідає вимогам п. 3 ч. 3 ст. 175 та ч. 4 ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

За таких обставин, позивач повинен визначити ціну позову на підставі дійсної вартості належної йому частини земельної ділянки відповідно до якої визначити розмір судового збору від заявленої вимоги майнового характеру. При цьому, вартість належної позивачеві частини земельної ділянки визначається станом на час звернення до суду із позовом.

Також суддя звертає увагу, що за змістом п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України якщо позов подано до кількох відповідачів то зміст позовних вимог повинен визначати вимогу до кожного з них.

З позовної заяви вбачається вимога про скасування державної реєстрації щодо двох земельних ділянок. Заявлена до двох відповідачів, проте не зазначається про вимогу до кожного з них.

Беручи до уваги наведене, позивачу слід визначитися із вимогами щодо кожного із відповідачів.

Крім цього, як вбачається із позовної заяви, позивачем вказано ОСОБА_1 , в той час як фактично із самого змісту позовної заяви слідує, що позов пред`явлено в інтересах трьох позивачів.

За таких обставин, позивачу слід визначитись із суб`єктним складом осіб, які фактично є позивачами у справі та визначити їх у відповідному позові.

Підсумовуючи наведене вище, позивач повинен визначити суб`єктний склад учасників справи (позивачів), зазначити ціну позову, визначити вартість частини земельної ділянки щодо кожного позивача у справі та на цих даних розрахувати судовий збір за пред`явлену вимогу, сплатити судовий збір з урахуванням раніше сплаченого розміру судового збору та надати докази сплати судового збору до суду, що буде відповідати вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України. При цьому, позивачу слід виконати й вимоги п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, а саме при визначенні складу осіб, які залучаються позивачем (позивачами) до участі у справі як відповідачі, - необхідно навести зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну заяву адвоката Задерецького В.А., подану в інтересах ОСОБА_1 до Казанківської селищної ради та Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області про скасування рішення про державну реєстрацію речового права - залишити без руху, запропонувавши позивачу усунути недоліки вказані в мотивувальній частині ухвали не пізніше десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не буде усунено в строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя