Справа № 353/725/25
Провадження № 2/353/500/25
У Х В А Л А

25 серпня 2025 рокум.Тлумач

Суддя Тлумацького районного суду Івано-Франківської області Мотрук Л.І., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Васечко Ю.А., звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак до позовної заяви не додано квитанцію про сплату судового збору позивачем. Водночас представник позивача посилається на те, що ОСОБА_1 є учасником бойових дій та вважає, що остання звільнена від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Згідно із п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати збору, зокрема, звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій, для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст. 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Вказана правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19).

Зважаючи на те, що цивільна справа про поділ майна не пов`язана з порушенням прав особи як учасника бойових дій, тому позивачу потрібно сплатити судовий збір та долучити до позовної заяви документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до вимог п. 9, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог - вартістю майна загальною сумою всіх вимог.

Під дійсною вартістю майна, як зазначено у п. 12 а Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Проте в порушення вищевказаних вимог до позовної заяви не додано звіту, складеного за результатами експертної грошової оцінки спірного будинковолодіння, тобто не додано належних та допустимих доказів на підтвердження ціни позову, що підтверджують його реальну вартість на момент пред`явлення позову.

Відсутність належних доказів оцінки спірного нерухомого майна унеможливлює визначення розміру судового збору, який слід сплатити при подачі позовної заяви до суду, у відповідності до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Враховуючи вищенаведене суд позбавлений можливості постановити будь-яке рішення по справі за наявними матеріалами.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевказане, ознайомившись з матеріалами справи, вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху з наданням позивачу строку необхідного для усунення вищенаведених недоліків.

Суд звертає увагу, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права на доступ до правосуддя з огляду на усталену практику Європейського суду з прав людини та враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 рішення у справі «Креуз проти Польщі» (заява № 28249/95), про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, є сумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно переслідує законну мету або коли існує розумна пропорційність між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Керуючись ст. 175-177, 185, 260-261 ЦПК України, суддя,-

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна - залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для виправлення вказаних недоліків та роз`яснивши, що у випадку невиконання вимог даної ухвали позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяЛ. І. МОТРУК