Віньковецький районний суд Хмельницької області
Справа № 670/213/25
Провадження № 2/670/172/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2025 року селище Віньківці

Віньковецький районний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді Мамаєва В.А.

за участю секретаря судового засідання Кушнір О.В.

позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Віньковецької селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги наступним. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний брат позивача ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно: земельні ділянки площею 1,26 га та 0,21 га. До дня смерті померлий проживав один. У вересні 2024 року позивач отримав свідоцтво про смерть брата та у житловому будинку виявив Державні акти на право власності на земельну ділянку. Однак при зверненні до нотаріуса для оформлення спадкових прав ОСОБА_1 отримав відмову через пропуск шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що вказаний строк для прийняття спадщини він пропустив з поважних причин, оскільки проживав у іншому населеному пункті, не мав спільного побуту із померлим, не знав про наявність спадкового майна у померлого. Позивач просить суд визначити ОСОБА_1 додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що належала померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

31.03.2025 року ухвалою судді відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

03.07.2025 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, але подав заяву, у якій просить розгляд справи проводити у його відсутність, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Представник Віньковецької селищної ради Лужняк В.О. у судове засідання не з`явився, але надіслав письмову заяву, у якій просить розгляд справи проводити за відсутності представника селищної ради, позовні вимоги визнає.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 від 09.09.2024 року.

Згідно довідки Женишковецького старостинського округу Віньковецької селищної ради № 363 від 10.12.2024 року ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , був зареєстрований та проживав до дня смерті в АДРЕСА_1 один.

Згідно Державного акта на право власності на земельну ділянку серія ЯД № 003750 від 16.05.2007 року ОСОБА_3 належить право власності на земельну ділянку площею 1,2603 га, кадастровий номер :07:003:0077.

Згідно Державного акта на право власності на земельну ділянку серія ЯД № 003942 від 16.05.2007 року ОСОБА_3 належить право власності на земельну ділянку площею 0,2183 га, кадастровий номер :06:003:0064.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є рідним братом померлого ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_2 від 26.04.1977 року; свідоцтвом про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_3 від 16.05.1972 року.

Таким чином, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є спадкоємцем за законом другої черги після померлого ОСОБА_3 відповідно до ст. 1262 ЦК України, але пропустив шестимісячний строк, встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , що підтверджується листом нотаріуса № 33/01-16 від 22.01.2025 року.

Згідно відповіді приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Хмельницької області Янцаловської В.О. від 10.06.2025 року № 346/01-16 спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до підпунктів 3.1, 3.3 та 3.5 пункту 3 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5 (надалі Порядок), право на спадкування здійснюється спадкоємцями шляхом прийняття спадщини або її неприйняття. Заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу у письмовій формі, засобами поштового зв`язку заяви або заяви, яка надійшла технічними засобами електронних комунікацій.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.

Для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не використав право на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19), постанові Великої Палати Верховного суду від 26.06.2024 р. у справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24).

З урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі № 361/8259/18, у п. 50-51 постанови Великої Палати Верховного суду від 26.06.2024 р. у справі № 686/5757/23 та багатьох інших.

Посилання позивача у позовній заяві на постанову Верховного Суду від 26.06.2019 р. у справі № 565/1145/17 є безпідставним, оскільки у своїх висновках вказаний суд не приходив до висновку, що поважною причиною пропуску строку є необізнаність спрадкоємців про наявність спадщини. У вказаному судовому рішенні суд вказав, що поважною причиною пропуску строку є необізнаність спрадкоємців про наявність заповіту, оскільки потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Тому, якщо строк для прийняття спадщини пропущений через те, що спадкоємиць не знав про спадкову масу і це єдина підстава пропуску строку, оскільки інших перешкод встановлено не було, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України взагалі не застосовуються у цьому випадку (Постанова ВСУ від 26.09.2012 у справі № 6-85цс12, Постанова ВП ВС від 26.06.2024 у справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24)).

Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою (п. 55-58 Постанови ВП ВС від 26.06.2024 у справі № 686/5757/23 (провадження № 14- 50цс24)).

Отже судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , будучи спадкоємцем за законом другої черги (рідний брат) і, не проживаючи постійно із спадкодавцем на час відкриття спадщини, знаючи про відсутність спадкоємців першої черги спадкування, не вчинив активних дії для прийняття спадщини та пропустив шестимісячний строк, встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_3 , а отже вважається таким, що не прийняв спадщину. У позивача були відсутні перешкоди для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини як особисто, так і засобами поштового зв`язку чи технічними засобами електронних комунікацій, а наведені ним такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як: проживання у іншому населеному пункті, відсутність спільного побуту із померлим, необізнаність про наявність спадкового майна у померлого не є поважними причинами для визнання судом додаткового строку для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , оскільки не перешкоджали звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Тому відсутні правові підстави, передбачені ч. 3 ст. 1273 ЦК України, для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а отже у задоволені позовної заяви ОСОБА_1 до Віньковецької селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини необхідно відмовити.

На підставі ст.ст. 1262, 1268-1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 263, 265, 352, 354-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Віньковецької селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Повне найменування сторін:

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач - Віньковецька селищна рада, ідентифікаційний код юридичної особи 04403315, місце знаходження: вул. Соборної України, 15, с-ще Віньківці, Хмельницький район, Хмельницька область.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його складання безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення суду виготовлене 25.08.2025 року.

Суддя В.А. Мамаєв