Справа № 610/3069/25
Провадження № 2/610/1479/2025
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21.08.2025м. Балаклія

Суддя Балаклійського районного суду Харківської області Феленко Ю.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дарування недійсним та повернення нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

14 серпня 2025 року ОСОБА_1 звернулася до Балаклійського районного суду Харківської області із позовною заявою до ОСОБА_2 у якій просить:

- визнати недійсним договір дарування серії № 1206 від 08.03.2025, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Дворник Я.В.;

- повернути у власність ОСОБА_1 нежитлове приміщення кафе "Лагуна" за адресою: АДРЕСА_1 .

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно пунктів 2-5, 8, 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

- зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці;

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Частинами 4, 5 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як убачається зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 , вона не містить відомості про наявність або відсутність електронного кабінету всіх учасників справи (представника позивача, відповідача), а також зазначення ціни позову щодо позовної вимоги про повернення нерухомого майна, яка визначається станом на день звернення з позовом до суду.

Також з позовної заяви встановлено, що зміст позовних вимог не конкретизований. Враховуючи, що рішення суду має носити зобов`язальний характер, а справа розглядається в межах заявлених позовних вимог, позивач має зазначити щодо якого предмету укладено спірний договір дарування. В частині позовної вимоги про повернення нерухомого майна у власність ОСОБА_1 позивач має зазначити точну адресу місцезнаходження такого нерухомого майна із зазначенням номеру приміщення, його реєстраційного номеру, загальної площі. Так, позивач зазначає лише номер будинку у якому розташоване спірне приміщення та назву кафе, яке у ньому розміщується. Проте назва кафе не є індивідуальною ознакою нерухомого майна та може неодноразово змінюватися в процесі експлуатації, номер приміщення позивачем не зазначено.

Виклавши обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач взагалі не додає оригінал або завірену копію спірного договору дарування. При цьому, позивач зазначає, що у неї відсутній вказаний договір дарування, а тому вона не має можливості долучити його до позовної заяви.

Вказані доводи позивача є безпідставними оскільки позивач, як сторона договору, не позбавлений можливості звернутися до нотаріуса, який посвідчував вказаний вище договір дарування та отримати його копію.

Також позивач не зазначає щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи у позовній заяві відсутній.

Крім того, позовна заява та документи, що додані до неї були подані до суду в електронній формі через електронний кабінет позивача в системі "Електронний суд". Разом з цим, позивач не додав до позовної заяви доказ надсилання відповідачу копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу, за його зареєстрованим місцем проживання.

Також позивачем не було додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 1, 2 ст. 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям провадження у справі перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Частинами 1, 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду. Розмір ставки судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Розмір ставки судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" установлено з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб у розмірі 3028 гривень.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Згідно з частиною першою статті 190 ЦК України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Таким чином, позовні вимоги про повернення земельної ділянки у розумінні змісту даної статті є майновою вимогою, тобто судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові ВС від 21.10.2019 у справі № 910/2431/19 та ухвалі ВС від 04.03.2019 у справа № 923/441/18.

Тобто, враховуючи, що позовна заява ОСОБА_1 містить одночасно майнову та немайнову позовну вимогу, а також враховуючи, що позовна заява була подана в електронній формі, то до позовної заяви ОСОБА_1 мав бути доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у сумі 968 грн 96 коп. за вимогою про визнання договору дарування недійсним та у сумі, що дорівнює 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за вимогою про повернення майна, за такими реквізитами: населений пункт: Балаклійська міська ТГ; отримувач: ГУК Харків обл/МТГ Балаклія/22030101; код отримувача (ЄДРПОУ): 37874947; банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.); номер рахунку: UA0020577; код класифікації доходів бюджету: 22030101; найменування платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Балаклійський районний суд Харківської області (назва суду, де розглядається справа).

Позивачем до позовної заяви було додано дві квитанції про сплату судового збору, а саме: у сумі 1 211,20 грн платником за якою є ОСОБА_1 , призначення платежу судовий збір за позовом ОСОБА_1 ; у сумі 1 233,00 грн платником за якою є ОСОБА_3 , призначення платежу судовий збір. При цьому квитанція на суму 1 233,00 грн не містить реквізитів за якими здійснена оплата та відомостей щодо справи за якою сплачено судовий збір, платником є особа, яка не є учасником справи, а відтак зазначена квитанція не є доказом сплати судового збору за даним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 . Суд зазначає, що законом не заборонена сплата судового збору іншою особою за учасника справи, проте з квитанції має убачатися, що судовий збір був сплачений саме за цією справою.

Оскільки позивачем не було вказано ціну позову щодо майнової позовної вимоги та не було додано доказів, що підтверджують вартість спірного майна станом на день звернення з позовом до суду, суд на даній стадії позбавлений можливості зазначити точну суму судового збору, що підлягає доплаті позивачем. При цьому позивач не позбавлений можливості самостійно розрахувати суму судового збору, що підлягає доплаті, з урахуванням роз`яснень, що містить дана ухвала, після усунення недоліків позовної заяви.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дарування недійсним та повернення нерухомого майна залишити без руху на строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині цієї ухвали.

У разі, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку лише в частині визначення розміру судових витрат шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду в п`ятнадцятиденний строк з дня її складення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяЮ.А. Феленко