ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/9423/25 Справа № 190/241/25 Суддя у 1-й інстанції - Фирса Ю. В. Суддя у 2-й інстанції - Городнича В. С.
УХВАЛА

про відкриття провадження

20 серпня 2025 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючої судді - Городничої В.С.,

суддів: Петешенкової М.Ю., Красвітної Т.П.,

ознайомившись з матеріалами справи та заслухавши доповідь судді-доповідача Городничої В.С., про проведення підготовчих дій за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 21 липня 2025 року по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором,-

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 21 липня 2025 року позов ТОВ «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором, задоволено частково (т. 2 а.с. 128-137).

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 , 04.08.2025 року через підсистему Електронний суд сформував апеляційну скаргу, яка того ж дня надійшла безпосередньо до суду першої інстанції, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду (т. 2 а.с. 139-145), тобто в межах строку на апеляційне оскарження, передбаченого ст. 354 ЦПК України.

Матеріали цивільної справи №190/241/25 надійшли до Дніпровського апеляційного суду 12.08.2025 року, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 13 серпня 2025 року вищевказана апеляційна скарга була залишена без руху.

14 серпня 2025 року на виконання ухвали суду від 13.08.2025 року ОСОБА_1 через підсистему Електронний суд сформував заяву про усунення недоліків апеляційної скарги, яка того ж дня надійшла безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду, разом із якою подав клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 21 липня 2025 року посилаючись на своє скрутне матеріальне становище.

Також, 14 серпня 2025 року на виконання ухвали суду від 13.08.2025 року ОСОБА_1 через підсистему Електронний суд сформував заяву про усунення недоліків апеляційної скарги, яка 15.08.2025 року надійшла безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду, разом із якою подав клопотання про розстрочення йому сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 21 липня 2025 року, на 3 місяці рівними частинами посилаючись на своє скрутне матеріальне становище.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно із частинами першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20) зазначила, що з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення. Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (§ 44 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; § 63, 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (§ 111 рішення Європейського суду з прав людини від 20 лютого 2014 року у справі «Shishkov v. Russia»).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Разом з тим, ураховуючи положення пункту 1 статі 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі Креуз проти Польщі (Kreuz v. Poland), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Слід зазначити, що відмова у звільнені від сплати судового збору не порушує положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права особи на справедливий суд, оскільки не перешкоджає апелянту у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови звільнення від сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

Враховуючи доводи апелянта наведені в клопотаннях та докази надані до них на підтвердження скрутного матеріального становища апелянта, колегія суддів приходить до висновку щодо відсутності підстав для звільнення апелянта від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, проте, вважає за можливе частково задовольнити клопотання апелянта щодо розстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Позивачем ТОВ «Коллект Центр» при зверненні у 2025 році з позовом до суду було заявлено вимогу майнового характеру та зазначено ціну позову 69 251,29 грн, 1,5% від якої становить 1 038,77 грн, що є менше ніж 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб, який станом на 01.01.2025 року становив 3 028,00 грн.

Згідно п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду, сума судового збору становить - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, відповідно до Закону України «Про судовий збір» з урахуванням положень ч. 3 ст. 4 вказаного Закону до сплати за подання апеляційної скарги підлягає сплаті судовий збір у сумі 3 633,60 грн (3 028,00 грн * 150% * 0,8).

Враховуючи вищевикладене, також з метою недопущення перешкоди апелянту у доступі до правосуддя та захисту конституційних прав апелянта на оскарження рішення суду, колегія суддів дійшла до висновку про можливість розстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору в сумі 3 633,60 грн на три платежі рівними частинами в межах строку, передбаченого ч. 1 ст. 371 ЦПК України, а саме: 1 211,20 грн до 05 вересня 2025 року; 1 211,20 грн до 29 серпня 2025 року та 1 211,20 грн до 15 жовтня 2025 року, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Апеляційна скарга відповідає вимогам ст.356 ЦПК України.

Підстав для залишення апеляційної скарги без руху, повернення чи відмови у відкритті апеляційного провадження немає.

За правилами ч. 3 ст. 3 ЦПК України, в редакції Закону №2147-VIII, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

У відповідності до вимог п. 1 ч. 4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ.

Аналогічні вимоги визначені п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України.

Згідно з п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Згідно ч. 1 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Отже, враховуючи ціну позову, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що розгляд апеляційної скарги в даній справі слід проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Апеляційний суд звертає увагу учасників процесу, що з 05 жовтня 2021 року почали офіційно функціонувати три підсистеми (модулі) ЄСІТС «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

Підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість користувачам створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

З 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29 червня 2023 №3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Як видно з матеріалів справи та згідно даних АСДС всі учасники справи мають зареєстровані електронні кабінети в ЄСІТС.

Керуючись ст.ст. 7, 354, 357-359, 360, 361, 368, 369 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 21 липня 2025 року відмовити.

Клопотання ОСОБА_1 про розстрочення йому сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 21 липня 2025 року задовольнити частково.

Розстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору в сумі 3 633,60 грн на три платежі рівними частинами в межах строку, передбаченого ч. 1 ст. 371 ЦПК України, а саме: 1 211,20 грн до 05 вересня 2025 року; 1 211,20 грн до 29 серпня 2025 року та 1 211,20 грн до 15 жовтня 2025 року, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Відкрити провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 21 липня 2025 року по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором.

Розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 21 липня 2025 року проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Надіслати учасникам справи копії даної ухвали, копії апеляційної скарги з доданими до неї матеріалами.

Надати строк для подання учасникам справи відзиву на апеляційну скаргу протягом 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження.

До відзиву додати докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Інформацію щодо справи, яка розглядається, учасники справи можуть отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет - https://court.gov.ua/fair/sud4803/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням https://reyestr.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: В.С. Городнича

Судді: М.Ю. Петешенкова

Т.П. Красвітна