Справа № 711/6955/22 Провадження № 2/712/104/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2025 року Соснівський районний суд міста Черкаси у складі:

головуючого судді Токової С.Є.,

за участю секретаря Білик О.Ю, ,

прокурора Святокум О.С. ,

представників відповідачів Топора І.О., ОСОБА_1

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду у місті Черкаси заяву позивача заступника керівника Черкаської окружної прокуратури про зміну предмету позову та залучення співвідповідача у цивільній справі за позовом заступника керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави до Черкаської міської ради, ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення міської ради, скасування державної реєстрації права власності, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Соснівського районного суду міста Черкаси на стадії підготовчого провадження перебуває цивільна справа за позовом заступника керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави до Черкаської міської ради, ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення міської ради, скасування державної реєстрації права власності, у якій просить суд визнати незаконним та скасувати рішення Черкаської міської ради № 2-5647 від 26.12.2019 року " Про передачу земельної ділянки у власність по АДРЕСА_1 громадянину ОСОБА_2 (частково вільна земельна ділянка за рахунок існуючого землекористування та частково вільна земельна ділянка, учасник АТО)", скасувати державну реєстрацію права приватної власності на земельну ділянку кадастровий номер :03:021:0120 площею 0,0403 га за ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_1 ) державна реєстрація якого вчинена 20.02.2020 року у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень за № 35649904, стягнути з відповідачів на користь Черкаської обласної прокуратури судовий збір.

16 травня 2023 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси цивільна справа прийнята до провадження судді Токової С.Є, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання.

Ухвалою суду від 16 серпня 2023 року зупинено провадження до закінчення перегляду в касаційному порядку судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного суду судових рішень у справі № 925/1133/18.

19 травня 2025 року поновлено провадження у вказаній цивільній справі.

20.06.2025 року до суду надійшла заява заступника керівника Черкаської окружної прокуратури про зміну предмету позову.

В обґрунтування заяви про зміну предмету позову у цій справі, зазначено, що підставами для пред`явлення до суду позову слугувало порушення Черкаською міською радою при відведенні у приватну власність спірної земельної ділянки вимог статей 17,18,21, 25 Закону України " Про регулювання містобудівної діяльності" та ст.ст. 83,186-1 ЗК України, якими визначено заборону на передачу із комунальної в приватну власність, у тому числі земель під об"єктами природно-заповідного фонду, історико-культурного, оздоровчого призначення за наявності невідповідності вимогам містобудівного законодаввства та без розроблення історико-архітектурного опорного плану м. Черкаси.

Під час звернення до суду з даним позовом прокуратурою визначено спосіб захисту шляхом пред`явлення саме позову про визнання незаконним та скасування рішення, водночас згідно правових висновків Великої Палати Верховного Суду від 08.11.2023 року у справі №607/15052/16-ц , сформовано висновок що стосується добросовісності набуття майна, а саме що обов"язок підтвердження такої добросовісності покладається на набувача, який повинен довести що він не знав і не міг знати про те, що воно було придбане у особи, яка не мала права його відчуджувати.

Так, під час формування довідки в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за критерієм пошуку " земельна ділянка з кадастровим номером :03:021:0120" в загальних відомостях до об"єкту нерухомого майна за № 101 містяться відомості щодо наявних обмежень та природних особливостей земельної ділянки, зокрема наявні містобудівні обмеження щодо землекористування, пов"язані із розташуванням частини земельної ділянки площею 0,0403 га в межах об"єднаної зони пам"яток археології та заповідної території "Черкаські берегові схили", пов"язані із розташуванням частини земельної ділянки площею 0,0130 га в охоронній зоні навколо інженерних комунікацій та пов"язані із реалізацією містобудівної документації ( земельна ділянка плошею 0,0403 га належить до рекреаційної зони озеленених територій загального користування Р-Зп).

У зв"язку з чим, допущені порушення Черкаською міською радою під час передачі ОСОБА_2 спірної земельної ділянки, формування її за рахунок земель обмежених в цивільному обороті- історико- культурного призначення в межах заповідної території " Черкаські берегові схили", добросовісність набуття ОСОБА_2 речових прав на неї ставиться під обгрунтовавий сумнів.

Законом України "Про внесення змін до Цивільного кодексу України" щодо посилення захисту прав добросовісного набувача " від 12.03.2025 року внесено зміни до ЦК України, зокрема ч.2 доповнена наступним змістом "якщо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, незалежно від того, чи мав такий орган відповідні повноваження, вчинялись будь- які дії , спрямовані на відудження майна, в результаті яких набувачем такого майна став суб"єкт права приватної власності, спори щодо володіння та/або розпоряджання, та/або користування таким майном відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування вирішуються на підставі ст. ст. 387 і 388 цього Кодексу ".

Таким чином, з огляду на обраний прокурором під час подачі позову спосіб захисту інтересів держави, передбачений ст. 391 ЦК України, а також те, що ОСОБА_2 в силу доведених обставин не є добросовісним набувачем частини земельної ділянки , норми ст. 388 ЦК України в даному випадку вважає такими, що не підлягають застосуванню.

Порушене право держави та територіальної громади підлягає захист шляхом застосування положень ч.1 ст.391 ЦК України та підставі ст.387 ЦК України, що в свою чергу кореспондується з ч. 2 ст. 391 ЦК України.

За таких обставин просить суд :

- усунути перешкоди територіальній громаді м. Черкаси у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою історико-культурного призначення шляхом визнання незаконним та скасування рішення Черкаської міської ради " Про передачу земельної ділянки у власність по АДРЕСА_1 громадянину ОСОБА_2 ( частково вільна земельна ділянка за рахунок існуючого землекористування та частково вільна земельна ділянка, учасник АТО)" від 26.12.2019 року;

- усунути першкоди територіальній громаді м. Черкаси у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою історико-культурного призначення шляхом витребування у ОСОБА_2 ( НОМЕР_2 )частини новостворенної земельної ділянки за кадастровим номером :03:021:0241 площею 0,1067 га , яка розташована по АДРЕСА_2 в межах- координат колишньої земельної ділянки за кадастровим номером :03:021:0120 площею 0,403 га, на користь територіальної громади м. Черкаси в особі Черкаської міської ради ( );

-усунути першкоди територіальній громаді м. Черкаси у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою історико-культурного призначення шляхом скасування державної реєстрації права приватної власності ОСОБА_2 ( НОМЕР_2 ) на земельну ділянку з кадастровим номером :03:021:0241 площею 0,1067 га , яка розташована по АДРЕСА_2 від 06.02.2023 року № 49154143;

- усунути першкоди територіальній громаді м. Черкаси у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою історико-культурного призначення за кадастровим номером :03:021:0241 площею 0,1067 га , яка розташована по АДРЕСА_2 шляхом скасування державної реєстрації ( запису) в Державному земельному кадастрі із категорією земель житлової та громадсьької забудови (для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) із одночасним припиненням речового права ОСОБА_2 ( НОМЕР_2 ).

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Топор І.О. заперечував проти прийняття заяви про зміну предмету позову, посилаючись на те, що прокурор змінює і підстави і предмет позову, вимога про витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння не заявлялась прокурором при зверненні до суду.

Представник відповідача Черкаської міської ради Коломієць Т.В. проти прийняття заяви про зміну предмету позову заперечувала з аналогічних підстав.

Заслухавши учасників справи, дослідивши у цій частині матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення заяви.

Відповідно до частини третьоїстатті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять фактичні обставини (юридичні факти), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві вимога позивача з нормативно-правовою кваліфікацією матеріально- правових відносин між сторонами.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом. Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьоїстатті 46 Господарського процесуального кодексувикладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову.

За наведених обставин, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для прийняття заяви позивача про зміну предмету позову.

Що стосується клопотання позивача про залучення в якості співідповідача Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області як територіального органу Державної служби з питань геодезії , картографії та кадастру, яке обгрунтоване тим, що відділ № 1 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадаструу Закарпатській області провів дії щодо державної реєстраціїї спірної земельної ділянки суд зазначає наступне.

Відповідно до положень ч.ч. 2,3 ст. 51 ЦПК України, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі; після спливу цих строків, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

За змістом статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач та відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Велика Палата Верховного Суду неодноразово у своїх постановах від 12 лютого 2020 року у справі № 2140/1950/18 (провадження № 11-975апп19), у справі № 820/4524/18 (провадження № 11-948апп19) від 01 квітня 2020 року у справі № 520/13067/17 (провадження № 14-397цс19) висловлювала правову позицію про те, що у справах про скасування державної реєстрації права власності вирішуються спори про цивільне право між особами, які вимагають скасування державної реєстрації, й особами, за якими зареєстровано право чи обтяження. А тому такі справи мають розглядатися судами господарської або цивільної юрисдикції залежно від суб`єктного складу сторін спору. Належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано.

Таким чином, суд вважає, що клопотання в цій частині не підлягає до задоволення.

Поряд з цим, враховуючи, що позивач заявляє серед інших, і вимогу про скасування державної реєстрації спірної земельної ділянки, суд вважає, що рішення у справі може вплинути на права та обов"язки вказаного органу реєстрації, у зв"язку з чим, вважає за необхідне залучити Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області до участі в розгляді справи в якості третьої особи , відповідно до вимог ч.3 ст.53 ЦПК України.

Заперечення представників відповідача щодо задоволення заяви про зміну предмета позову судом не приймаються, оскільки така зміна є необхідною для належного захисту прав позивача. Враховуючи, що позивач у встановлений законом строк подав заяву про зміну предмету позову, оскільки зміна предмету позову необхідна для захисту прав позивача, то суд вважає за необхідне вказану заяву прийняти до розгляду та долучити її до матеріалів справи, розгляд справи проводити з урахуванням заяви про зміну предмету позову.

Керуючись статями 49, 51,197,260,353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Прийняти заяву позивача заступника керівника Черкаської окружної прокуратури про зміну предмету позову.

Роз`яснити відповідачам, що вони мають право надати відзив на заяву про зміну предмету позову в п`ятнадцятиденний строк з моменту отримання ухвали суду про прийняття вказаної заяви, з дотриманням вимогстатті 178 ЦПК України.

Надати позивачу право на подання в п`ятиденний строк з дня отримання відзиву, відповіді на відзив, яка має відповідати вимогамстатті 178 ЦПК України.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогамстатті 178 ЦПК України.

Залучити до участі в розгляді справи в якості третьої особи, яка не заявляє вимог на предмет спору Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області( 88008 м. Ужгород, пл. Народна, 4 каб. 298 ) .

Третя особа, що не заявляє самостійних вимоги щодо предмета спору, має право подати письмові пояснення щодо заяви про зміну предмету позову або відзиву, які повинні відповідати вимогамстатті 178 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи є їх правом. У разі ненадання учасниками справи заяв по суті справи у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Звернути увагу учасників справи на положення статей 81,83,84 ЦПК України щодо порядку подання доказів, наслідків неподання їх та доказів їх направлення іншим учасникам справи, а також щодо порядку витребування доказів.

Попередити учасників справи, що відповідно до частини другоїстатті 126 ЦПК Українизаяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Копію ухвали суду надіслати учасникам провадження.

Ухвала окремо від рішення суду не підлягає оскарженню і набирає законної сили негайно після її проголошення.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий : С.Є. Токова