КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 362/4094/24
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/6124/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів

судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Болотова Є.В.,

суддів: Музичко С.Г., Сушко Л.П.,

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , першої Васильківської державної нотаріальної контори про визнання права власності на спадкове майно,

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 18 листопада 2024 року, постановлену під головуванням судді Кравченко Л.М.,-

встановив:

У червні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду із названим позовом.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 12 червня 2024 року позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу уточнити суб`єктний склад учасників справи, здійснити актуальну оцінку майна та доплатити судовий збір за подання позовної заяви.

На виконання ухвали суду ОСОБА_1 подала заяву про усунення недоліків та зазначила про долучення до матеріалів справи звіту про незалежну оцінку трикімнатної квартири та підтвердження сплати судового збору за подання позовної заяви.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 08 жовтня 2024 року позовну заяву повторно залишено без руху та запропоновано позивачу уточнити суб`єктний склад учасників справи та визначити позовні вимоги стосовно кожного відповідача.

На виконання ухвали суду від 08 жовтня 2024 року ОСОБА_1 подала заяву про зміну предмету позову та уточнення суб`єктного складу учасників справи.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 18 листопада 2024 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто ОСОБА_1 .

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України дана справарозглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не усунуто недоліки, визначені ухвалою суду від 08 жовтня 2024 року.

Проте погодитися з такими висновками суду не можна.

Відповідно до ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до абз. 1 ч. ч. 1, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Вказані норми процесуального закону надають право кожному звернення до суду і встановлюють обов`язок позивача довести заявлені ним вимоги. Суд же зобов`язаний надати правову оцінку пред`явленим вимогам та встановити факт їх доведеності належними, достатніми і допустимими доказами.

Формальний підхід при вирішенні питання прийняття до розгляду позову (заяви) та відкриття провадження у справі є неприпустимим.

В порядку вирішення судом питання про відкриття провадження у справі суд перевіряє позовну заяву на відповідність вимогами, передбаченим ст. ст. 175, 177 ЦПК України. В той час, як оцінка доданих до позовної заяви документів на підтвердження чи спростування ними тих обставин, на які посилається сторона, здійснюється судом при вирішенні справи по суті, а не на стадії вирішення питання про наявність чи відсутність підстав для відкриття провадження у справі, або залишення позову без руху.

Подібні висновки викладені Великою Палатою Верховного Суду у постанові №990/114/23 від 31 серпня 2023 року.

Так, звертаючись до суду із позовною заявою, ОСОБА_1 просила визнати право власності на 2/9 частки квартири АДРЕСА_1 , що за життя належала ОСОБА_3 . Позивач визначила відповідачами ОСОБА_2 тапершу Васильківську державну нотаріальну контору.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 12 червня 2024 року позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу уточнити суб`єктний склад учасників справи, здійснити актуальну оцінку майна та доплатити судовий збір за подання позовної заяви.

На виконання ухвали суду ОСОБА_1 подала заяву про усунення недоліків та зазначила про долучення до матеріалів справи звіту про незалежну оцінку трикімнатної квартири та підтвердження сплати судового збору за подання позовної заяви. Дослідивши матеріали справи, колегією суддів встановлено, що матеріали справи не містять вказаного переліку документів.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 08 жовтня 2024 року позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу уточнити суб`єктний склад учасників справи та визначити позовні вимоги стосовно кожного відповідача.

На виконання ухвали суду ОСОБА_1 подала заяву про зміну предмету позову та уточнення суб`єктного складу учасників справи.

ОСОБА_1 просила: визнати протиправним та скасувати рішення Васильківської державної нотаріальної контори, оформлене листом від 08 лютого № 83/02-14, в частині відмови ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право власності на 2/9 частини квартири АДРЕСА_1 ; визнати право власності на 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 , що за життя належала ОСОБА_3 .

У доданому до заяви клопотанні про витребування доказів ОСОБА_1 просила витребувати у П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори інформацію про всіх осіб, які прийняли спадщину померлого ОСОБА_2 та померлої ОСОБА_4 .

Позивач просила після отримання інформації про осіб, які прийняли спадщину надати можливість ознайомитись із вказаною інформацією та на підставі ст. 51 ЦПК України звернутись до суду з клопотанням про заміну належних відповідачів.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 18 листопада 2024 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто ОСОБА_1 .

Із змісту оскаржуваної ухвали установлено, що підставою повернення позовної заяви стало невиконання позивачем ухвали суду від 08 жовтня 2024 року, а саме з підстав, що позивачем не уточнено суб`єктний склад учасників справи та не визначено позовні вимоги стосовно кожного відповідача.

Дослідивши матеріали справи, колегією суддів встановлено, що позивачем змінено предмет позову. ОСОБА_1 просила: визнати протиправним та скасувати рішення Васильківської державної нотаріальної контори, оформлене листом від 08 лютого № 83/02-14, в частині відмови ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право власності на 2/9 частини квартири АДРЕСА_1 ; визнати право власності на 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 , що за життя належала ОСОБА_3 .

Щодо вимоги суду про уточнення суб`єктного складу учасників справи представник позивача зазначив, що вирішення вказаного питання можливе лише за умови отримання судом інформації від П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори про спадкоємців ОСОБА_2 та від Першої Васильківської державної нотаріальної контори про спадкоємців ОСОБА_4 .

У поданій заяві про зміну предмету позову та уточнення суб`єктного складу учасників справи представником ОСОБА_1 заявлено вказане клопотання про витребування, яке судом першої інстанції не вирішено.

Відтак, колегія суддів приходить до висновку, що ОСОБА_1 усунуто недоліки позовної заяви, визначені в ухвалі Васильківського міськрайонного суду Київської області від 08 жовтня 2024 року.

Ураховуючи принципи диспозитивності та змагальності цивільного процесу, у суду першої інстанції були відсутні підстави для повернення позовної заяви.

Судом першої інстанції не враховано, що остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; обставин справи, які підлягають встановленню є завданням підготовчого засідання згідно із ч. 1 ст. 189 ЦПК України.

Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції безпідставно повернуто позовну заяву позивачеві через неусунення недоліків позовної заяви, вказані в ухвалі суду від 08 жовтня 2024 року.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що на виконання ухвали суду від 12 червня 2024 року ОСОБА_1 подала заяву про усунення недоліків та зазначила про долучення до матеріалів справи звіту про незалежну оцінку трикімнатної квартири та підтвердження сплати судового збору за подання позовної заяви.

Матеріали справи не містять вказаного переліку документів чи акту про їх втрату/відсутність.

Повторно залишаючи 08 жовтня 2024 року позовну заяву без руху судом першої інстанції не вирішено питання щодо виконання чи невиконання вимог ухвали від 12 червня 2024 року.

При новому розгляді суду першої інстанції необхідно звернути на це свою увагу.

Згідно ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;

3) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Пунктом 6 частини 1 статті 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що ухвала суду 18 листопада 2024 року вирішена з порушенням норм процесуального права, яке призвело до постановлення помилкової ухвали, відтак підлягає скасуванню, а справа - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 367, ст. 374, ст. 379, ст. 382 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 18 листопада 2024 року скасувати.

Направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 21 серпня 2025 року.

Суддя-доповідач Є.В. Болотов

Судді: С.Г. Музичко

Л.П. Сушко