З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І м е н е м У к р а ї н и
19 серпня 2025 року м. Черкаси
Черкаський районний суд Черкаської області у складі:
головуючого судді Волкової Н.С.,
за участю секретаря Костроміної Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ в натурі спільного домоволодіння, припинення спільної часткової власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою,
1. Позиції сторін, процесуальні дії
1.1. ОСОБА_1 через свого представника звернулася до Черкаського районного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_2 про поділ в натурі спільного домоволодіння, припинення спільної часткової власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою, посилаючись на наступне.
ОСОБА_1 є співвласником 5/9 частини жилого будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд за адресою:АДРЕСА_1 . Іншим співвласником 4/9 частини вказаного майна є відповідач ОСОБА_2 .Земельна ділянка, якою користуються співвласники не приватизована. Відповідно плану розподілу земельної ділянки за адресою:АДРЕСА_1 загальна площа земельної ділянки становить 0,1802 га, з яких площа земельної ділянки ОСОБА_1 складає 0,0933 га, а площа земельної ділянки ОСОБА_2 - 0,0869 га. Вже протягом багатьох років між співвласниками існує фактичний розподіл будинку та розподіл земельних ділянок якими вони користуються. Фактичний розподіл домоволодіння в натурі шляхом укладання нотаріального правочину не можливо в зв`язку з відсутністю згоди іншого співвласника, у зв`язку з чим вона бажає здійснити виділ своєї частки зі спільної часткової власності, з метою використання своєї власності незалежно від волі іншого співвласника, а тому з урахуванням позовних вимог просить суд:
- провести поділ домоволодіння з господарськими будівлями та спорудами, в натурі за адресою: АДРЕСА_1 , згідно висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна №245/БТІ 15.01.2025 та припинити разом з тим право спільної часткової власності співвласників;
- виділити у власність ОСОБА_1 у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 - наступні приміщення: житловий будинок з прибудовами А- 1,а , а саме: №1-1 (13,2 кв.м., №1-2(4,8 кв.м),№ 1-3(9,9 кв.м.), № 1-4 (5,2 кв.м), №1-5 (18,7 кв.м.) №1-6 (14,8 кв.м) загальною площею 66,6 кв.м., а? - навіс (тимчасовий), Б-50% -сарай, б сарай, В- погріб, №1,2 огорожа.
- виділити у власність ОСОБА_2 у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 - наступні приміщення: житловий будинок з прибудовами А- 1, a1 , а саме: №2-1 (13,4 кв.м., №2-2(11,3 кв.м),№ 2-3(9,9 кв.м.), № 2-4 (9,9 кв.м), №2-5 (5,8 кв.м.) №І (21,6 кв.м) загальною площею 71,9 кв.м., Б-50% -сарай, Г-вбиральня, №3 огорожа.
- встановити порядок володіння і користування земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно належної частки кожного співвласника у відповідності до плану розподілу земельної ділянки.
1.2. Представниця позивачкив судове засідання не з`явилася, до суду подала заяву в якій просила розгляд справи провести без її участі, на задоволенні позовних вимог наполягала, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про причину неявки суд не повідомив, про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Заяви про розгляд справи без його участі до суду не надходило, відзиву на позов від відповідача також не надходило.
1.3. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Представниця позивачки не заперечувала проти заочного розгляду справи за відсутності відповідача. У зв`язку з наведеним, суд вважав за можливе слухати справу за відсутністю відповідача, а матеріали, що є у справі, достатніми для цього.
2. Обставини справи, зміст спірних правовідносин
2.1. Відповідно до копії свідоцтва про право на спадщину за заповітом № 1182 посвідченого 13.11.1992 Черкаською районною державною нотаріальною конторою, копії договору дарування №1633 посвідченого 10.07.1993 Черкаською районною державною нотаріальною конторою, копії свідоцтва про право на спадщину за законом №2-3787 посвідченого Черкаською районною державною нотаріальною конторою від 20.09.2008, копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 05.12.2012, копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №20684171 від 23.10.2008 ОСОБА_1 є власницею 5/9 частки житлового будинку з відповідною частиною господарських та побутових будівель і споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно з копією договору дарування частини житлового будинку № 1243 посвідченого 19.11.2009 приватним нотаріусом Черкаського районного нотаріального округу Вороною О.О., копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 05.12.2012, копією витягу про державну реєстрацію прав, виданого КП «ЧООБТІ» №25128065 від 25.01.2010, копією витягу про державну реєстрацію прав, виданого КП «ЧООБТІ» №36613016 від 07.12.2012, ОСОБА_2 є власником 4/9 частки житлового будинку з відповідною частиною господарських та побутових будівель і споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 402206352 від 04.11.2024 вбачається, що домоволодіння, розташоване за адресою:АДРЕСА_1 , на праві приватної спільної часткової власності належить в 5/9 частці ОСОБА_1 та в 4/9 частці ОСОБА_2 .
Згідно з технічного паспорту на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , загальна площа приміщень - 138.5 кв.м, в тому числі житлова - 56.8 кв.м, загальна підсобна площа -81,7 кв.м.З яких загальна площа приміщень, що належать ОСОБА_1 - 71,9 кв.м, житлова - 23,3 кв.м, підсобна - 48,6 кв.м, а загальна площа приміщень, що належать ОСОБА_2 - 66,6 кв.м, житлова-33,5 кв.м, підсобна-33,1 кв.м.
Відповідно плану розподілу земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , загальна площа земельної ділянки становить 0,1802 га, з яких площа земельної ділянки ОСОБА_1 складає 0,0933 га, а площа земельної ділянки ОСОБА_2 - 0,0869 га.
Відповідно до довідки № 1370 виданої 02.10.2024 виконавчим комітетом Руськополянської сільської ради Черкаського району Черкаської області, згідно земельно - облікових документів земельна ділянказа адресою: АДРЕСА_1 , орієнтовною площею 0,20 га, не приватизована, кадастровий номер відсутній. На вказаній земельній ділянці розташований житловий будинок, господарські будівлі та споруди., який належить ОСОБА_1 5/9 частки та ОСОБА_2 4/9 частки.
2.2. Відповідно до висновку ТОВ «Гет Текнолоджі» № 245/БТІ від 15.01.2025, за технічними показниками домоволодіння, що розташоване за адресою:АДРЕСА_1 , може бути поділено, частини обєкта є відокремлені, мають окремий вихід і можуть бути виділені в натурі.
Склад новоутворених об`єктів, які підлягають виділу ОСОБА_1 становить:
житловий будинок з прибудовами А- 1,а , а саме: №1-1 (13,2 кв.м., №1-2(4,8 кв.м),№ 1-3(9,9 кв.м.), № 1-4 (5,2 кв.м), №1-5 (18,7 кв.м.) №1-6 (14,8 кв.м) загальною площею 66,6 кв.м., а? - навіс (тимчасовий), Б-50% -сарай, б сарай, В- погріб, №1,2 огорожа.
Склад новоутворених об`єктів, які підлягають виділу ОСОБА_2 становить:житловий будинок з прибудовами А- 1, a1 , а саме: №2-1 (13,4 кв.м., №2-2(11,3 кв.м),№ 2-3(9,9 кв.м.), № 2-4 (9,9 кв.м), №2-5 (5,8 кв.м.) №І (21,6 кв.м) загальною площею 71,9 кв.м., Б-50% -сарай, Г-вбиральня, №3 огорожа.
3. Релевантні джерела права
3.1. Частиною 1 ст. 183 ЦК України передбачено, що подільною є річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення.
Поняття спільної часткової власності визначено в частині першій статті 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності.
Згідно з ст. 361 ЦК України співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності.
Відповідно до ч. 1, 3, 4 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.
У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.
Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.
3.2. У постанові Верховного Суду від 06 листопада 2023 року у справі № 707/2516/18 вказано, що при виділі частки з нерухомого майна, яке є об`єктом спільної сумісної власності, власнику, частка якого виділяється, та власнику (власникам), частка якого (яких) залишається, мають бути виділені окремі приміщення, які повинні бути ізольованими від приміщень іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, підведену систему водопостачання, водовідведення, опалення тощо, тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна.
Тлумачення положень статей 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України дає підстави для висновку про те, що поділ будинку, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася.
Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.
3.3. Згідно зі статтями125, 126 ЗК України право власності та право постійного користування на земельну ділянку виникає після одержання її власником або користувачем документа, що посвідчує право власності чи право постійного користування земельною ділянкою, та його державної реєстрації. Право власності на земельну ділянку і право постійного користування земельною ділянкою посвідчується державними актами. Форми державних актів затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Згідно ч. 5 ст. 116 Земельного кодексу земельні ділянки, які перебувають у власності чи користуванні громадян або юридичних осіб, передаються у власність чи користування за рішенням органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування лише після припинення права власності чи користування ними в порядку, визначеному законом.
Відповідно до ст. 377 ЦК України до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача).
4. Оцінка доказів та аргументів сторін
4.1. Суд враховує, що визначальним для виділу в судовому порядку частки нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Також, суд має встановити необхідність проведення такого виділу саме в судовому порядку, зокрема, у зв`язку із неможливістю проведення цього виділу в договірному порядку.
На підставі вищенаведених письмових доказів, суд дійшов висновку про те, що в даному випадку виділ обом сторонам часток в натурі із майна, що є у спільній частковій власності, може бути проведений. Зокрема, для цього наявна технічна можливість, адже фактично дозволяє створити два ізольовані об`єкти, які можуть використовуватись їх власниками незалежно один від одного.
Частки майна, що виділяються у натурі, відповідають розміру часток сторін у праві спільної часткової власності.
Суд вважає, що оскільки виокремились частки співвласників вказаного вище будинковолодіння, до співвласників будинку перейшло також право користування земельною ділянкою, на якій розмішені їх частки житлового будинку, прибудов та господарських споруд та частки земельної ділянки, необхідні для їх обслуговування відповідно до розміру часток.
Таким чином у користування позивачці ОСОБА_1 підлягає виділенню частина земельної ділянки, що перебуває у її фактичному користуванні, площею 0,0933 га, що позначена червоним кольором на схемі «План розподілу земельної ділянки в АДРЕСА_1 », а відповідачу ОСОБА_2 залишається у користуванні частина земельної ділянки за фактичним користуванням, площею 0,0869 га, позначена зеленим кольором на схемі «План розподілу земельної ділянки в АДРЕСА_1 ».
4.2. Враховуючи вищевикладені обставини суд вважає, що позивачем надано належні, допустимі та достовірні докази, якими підтверджується, що спірне майно являє собою два окремі об`єкти нерухомості, але спільна часткова власність перешкоджає сторонам у повній мірі реалізувати своє право щодо розпорядження власним майном, інтереси сторін таким поділом будинку та порядком користування земельної ділянки не будуть порушені, оскільки відповідає фактичному користуванню співвласників, у зв`язку із чим позовна заява підлягає задоволенню.
5. Розподіл судових витрат
5.1. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.
Відповідно до пенсійного посвідчення серії НОМЕР_1 від 20.01.2021, ОСОБА_1 є особою з інвалідністю II групи.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд враховує, що позивач була звільнена від сплати судового збору за подання даного позову.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.05.2019 по справі № 161/4985/17 зроблено висновок про те, що у разі задоволення позову позивача, звільненого від сплати судового збору, судовий збір стягується з відповідача на користь держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини заявлених до нього позовних вимог, якщо цього відповідача також не звільнено від сплати судового збору.
Приймаючи до уваги вимоги ст. 141 ЦПК України, положення Закону України «Про судовий збір», а також задоволення позову, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави судовий збір у сумі 3017 грн. 15 коп.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 76, 141, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ в натурі спільного домоволодіння, припинення спільної часткової власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою - задовольнити.
Здійснити поділ житлового будинку з надвірними спорудами, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 у відповідності до висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна №245/БТІ від 15.01.2025, наступним чином:
Виділити у власність ОСОБА_1 у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 - наступні приміщення: житловий будинок з прибудовами А- 1,а , а саме: №1-1 (13,2 кв.м., №1-2(4,8 кв.м),№ 1-3(9,9 кв.м.), № 1-4 (5,2 кв.м), №1-5 (18,7 кв.м.) №1-6 (14,8 кв.м) загальною площею 66,6 кв.м., а? - навіс (тимчасовий), Б-50% -сарай, б сарай, В- погріб, №1,2 огорожа.
Виділити у власність ОСОБА_2 у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 - наступні приміщення: житловий будинок з прибудовами А- 1, a1 , а саме: №2-1 (13,4 кв.м., №2-2(11,3 кв.м),№ 2-3(9,9 кв.м.), № 2-4 (9,9 кв.м), №2-5 (5,8 кв.м.) №І (21,6 кв.м) загальною площею 71,9 кв.м., Б-50% -сарай, Г-вбиральня, №3 огорожа.
Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на житловий будинок з надвірними спорудами, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .
Встановити порядок користування земельною ділянкою для обслуговування житлового будинку з надвірними спорудами, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , з врахуванням поділу житлового будинку та господарських будівель і споруд між сторонами.
Виділити у користування ОСОБА_1 частину земельної ділянки площею 0,0933 га, позначену червоним кольором на схемі «План розподілу земельної ділянки в АДРЕСА_1 ».
Залишити у користуванні ОСОБА_2 частину земельної ділянки площею 0,0869 га, позначену зеленим кольором на схемі «План розподілу земельної ділянки в АДРЕСА_1 ».
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Суддя: Н. С. Волкова