Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

Справа № 126/3083/24

Провадження № 2/126/418/2025

"18" серпня 2025 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Рудя О.Г.

секретар Кучанська В.М.,

за участі представника позивача Самохвалової К.В.

відповідачів: ОСОБА_1 , ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бершадь цивільну справу за позовом Державної екологічної інспекції у Вінницькій області до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування збитків завданих внаслідок порушення природоохоронного законодавства,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач Державна екологічна інспекція у Вінницькій області звернувся в суд з позовом до відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування збитків завданих внаслідок порушення природоохоронного законодавства.

Позов мотивовано тим, що Державна екологічна інспекція у Вінницькій області діє підставі Положення, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 20.02.23 року за № 19, згідно якого Інспекція є територіальним органом Державної екологічної інспекції України, яка діє у складі та їй підпорядковується.

Відповідно до Положення Інспекція у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, актами та дорученнями Президента України актами Кабінету Міністрів України, дорученнями Прем`єр-міністра України, наказами Міністерства екології та природних ресурсів України, дорученням Міністра екології та природних ресурсів, його першого заступника та заступника-керівника апарату, наказами Держекоінспекції України, дорученнями Голови Держекоінспекції України, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, іншими актами законодавства України.

Відповідно до Положення Інспекція здійснює державний нагляд (контроль), за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог природоохоронного законодавства, зокрема, про охорону, утримання використання зелених насаджень.

18.02.2022 на адресу Інспекції надійшла заяви від депутата Джулинської сільської ради Гайсинського (Бершадського) району Вінницької області Чабана О.П. щодо незаконної рубки зелених насаджень на території комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради».

За фактами, викладеними в заяві, з виїздом на місце 23.02.2022, старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Малайським С.М., державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Гвоздюком Ю.А., за участю сільського голови Джулинської сільської ради Швець П.В., начальника відділу земельних відносин, архітектури та містобудування Джулинської сільської ради Балан А.М. був складений акт № 091/ВН, в якому зафіксоване наступне: «в межах АДРЕСА_1 на території КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради» виявлено знищення зелених насаджень різних порід та діаметрів в загальній кількості 59 шт. Видалення зелених насаджень здійснено за відсутності будь-яких дозвільних документів працівниками КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради». Розмір шкоди нанесених навколишньому середовищу буде встановлено додатково.».

Також встановлено, що працівниками КНП «Центр первинної медико- санітарної допомоги Джулинської сільської ради», які здійснили порубку, є ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 ..

За результатами виявленого порушення природоохоронного законодавства відносно ОСОБА_3 складено протокол про адміністративне правопорушення № 014556 від 23.02.2022 за незаконну порубку дерев. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення винесена постанова про накладено адміністративне стягнення № 06/027 від 28.02.2022, якою визнано ОСОБА_3 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 153 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170,00 грн. Штраф сплачено.

Відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення № 014557 від 23.02.2022 за незаконну порубку дерев. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення винесена постанова про накладено адміністративне стягнення № 06/029 від 28.02.2022, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 153 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170,00 грн. Штраф сплачено.

Відносно ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення № 014558 від 23.02.2022 за незаконну порубку дерев. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення винесена постанова про накладено адміністративне стягнення № 06/028 від 28.02.2022, якою визнано ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 153 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170,00 грн. Штраф сплачено.

Відносно ОСОБА_5 протокол про адміністративне правопорушення не складався у зв`язку з перебуванням останнього на лікарняному, згідно довідки від 23.02.2022 № 54, виданої директором КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради», однак він був включений до претензії для добровільної сплати збитків.

За участю порушників, яких притягнуто до дисциплінарної відповідальності, було складено польову перелікову відомість зрізаних дерев, в

якій встановлено породу дерев, діаметри пнів, визначено, чи були дерева сухостійними або сироростучими.

У відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 08.04.1999 № 559 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів» (зі змінами) розрахований розмір збитків, заподіяних навколишньому природно середовищу внаслідок знищення дерев, який становить 41869 (сорок одна тисяча вісімсот шістдесят дев`ять) грн. 00 коп..

16.08.2022 на відомі адреси порушників, а саме ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 направлено претензію № 2396/6/22 від 15.08.2022, щодо добровільної сплати збитків, однак, станом на день подачі позову в добровільному порядку збитки не відшкодовані.

Посилаючись на наведені обставини та положення ст.1166 ЦК України, ст.ст. 10 ЗУ «Про рослинний світ», ст.ст. 40, 41, 47, 68,69 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», Державна екологічна інспекція у Вінницькій області просить стягнути солідарно із відповідачів суму збитків, завданих внаслідок порушення природоохоронного законодавства, в сумі 41869 грн. 00 коп. та судові витрати по сплаті судового збору у сумі 3028 грн. 003 коп..

Ухвалою судді від 27.12.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження.

20.02.2025 року від відповідача ОСОБА_2 надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просить відмовити у задоволенні позову, покликаючись на його необґрунтованість. ВВажає протокол складений відносно нього неправомірним, а постанову про накладення адміністративного стягнення № 06/028 від 28.02.2022 не обгрунтованою та такою, що не відповідає вимогам закону. Копії адміністративних матеріалів йому ніхто не надавав та він таких не отримував. факт знищення дерев він повністю заперечує, оскільки він ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_6 здійснювали чистку лише самосійних і порослевих дерев діаметром корневої шийки не більше 5 см. ким і коли зрізалися якісь дерева ні йому, ні ОСОБА_3 , ні ОСОБА_1 як і ОСОБА_6 невідомо. Жодних пояснень до протоколу він особисто не писав, лише підписався де йому вказав інспектор, який при цьому повідомив, що жодних негативних наслідків за те, що він підписався в протоколі він не матиме. Жодних свідків при складанні протоколу не було. Відносно ОСОБА_6 взагалі протокол про адміністративне правопорушення не складався, хоча претензія про сплату матеріального збитку на його адресу теж прийшла, проте позовні вимоги пред`явлені лише до нього, ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , тобто виходить, що вони втрьох мають солідарно сплатити шкоду, яку нібито вони спричинили вчотирьох.

В судовому засіданні представники позивача ОСОБА_7 підтримала позов та підтвердила викладені у ньому обставини. Зокрема, наголошувала на тому, що відповідати за заподіяні збитки мають особи, які безпосередньо проводили незаконну порубку дерев, тобто відповідачі. Їхня вина підтверджується протоколами про адміністративне правопорушення та винесеними постановами про накладення адміністративного стягнення від 28.02.2022, якою відповідачів визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 153 КУпАП, та накладено на них адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170,00 грн. Постанови не оскаржувалися, штраф відповідачами було сплачено.

В судовому засіданні ОСОБА_2 та ОСОБА_1 позов не визнали та зазначили, що на момент складення відносно них протоколів, офіційно перебували у трудових відносинах з КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради». Виконуючи вказівку директора ОСОБА_8 вони вчотирьох: ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_6 почистили територію КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради» від порослі, жодних дерев при цьому вони не зрізали. ОСОБА_9 перебуває в неприязних відносинах з ОСОБА_8 , а тому й повідомив поліцію та написав заяву до Державної екологічної інспекції у Вінницькій області, в якій зазначив, що саме за вказівкою директора ОСОБА_8 без дозвільних документів було зрізано вікові дерева. При цьому протоколи інспектором були складені лише на трьох: ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , хоча вони працювали вчотирьох. Хто сплатив за них штраф, зазначений в постановах, їм не відомо, оскільки вони навіть не знали, що відносно них було винесено постанови.

Відповідач ОСОБА_3 , в судове засідання не з`явився. Жодних заяв чи клопотань від нього до суду не надходило. Відзив не подавався.

В судовому засіданні допитано свідка ОСОБА_8 , яка повідомила, що являється директором комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради». ОСОБА_2 , ОСОБА_1 ОСОБА_3 та ОСОБА_6 офіційно працювали на підприємстві. За її вказівкою вони виконували різні роботи, прибирали територію Центру, проте жодних розпоряджень, щоб зрізати дерева вона їм не давала. Хто там що різав вона не бачила.

В судовому засіданні допитано свідка ОСОБА_9 , який повідомив, що він являється депутатом Джулинської сільської ради. Якогось дня він прийшов до КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради» та побачив, що на його території були спиляні дерева. Хто саме їх спилював він не бачив, але вважає, що це було здійснено за вказівкою директора підприємства. Після цього він викликав поліцію та повідомив Державну екологічну інспекцію у Вінницькій області. Що там було далі йому невідомо.

Заслухавши представника позивача, відповідачів, свідків, дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши обставини, що мають значення для правильності вирішення спору, визначившись із нормами матеріального права, предметом правового регулювання яких є спірні правовідносини, суд встановив наступне.

18.02.2022 на адресу позивача надійшла заяви від депутата Джулинської сільської ради Гайсинського (Бершадського) району Вінницької області Чабана О.П. щодо незаконної рубки зелених насаджень на території комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради».

За фактами, викладеними в заяві, з виїздом на місце 23.02.2022, старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Малайським С.М., державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Гвоздюком Ю.А., за участю сільського голови Джулинської сільської ради Швець П.В., начальника відділу земельних відносин, архітектури та містобудування Джулинської сільської ради Балан А.М. був складений акт № 091/ВН, в якому зафіксоване наступне: «в межах с. Джулинка по вул. Центральна 118-6 Джулинської сільської ради на території КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради» виявлено знищення зелених насаджень різних порід та діаметрів в загальній кількості 59 шт. Видалення зелених насаджень здійснено за відсутності будь-яких дозвільних документів працівниками КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради». Розмір шкоди нанесених навколишньому середовищу буде встановлено додатково.».

Відповідно до польової перелікової відомості (додаток до акту, протоколу, довідки перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства та виявлених при її проведенні лісо порушень) від 23.02.2022 року було виявлено 39 пнів дерев клену сироростучі, 4 пні дерев груші сироростучі та 2 сухостійні, 9 пнів дерев ясену сироростучі, 1 пень черешні сироростучий та 4 пні дерев акації сироростучі.

За результатами виявленого порушення природоохоронного законодавства відносно ОСОБА_3 складено протокол про адміністративне правопорушення № 014556 від 23.02.2022 за незаконну порубку дерев. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення винесена постанова про накладено адміністративне стягнення № 06/027 від 28.02.2022, якою визнано ОСОБА_3 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 153 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170,00 грн. Штраф сплачено.

Відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення № 014557 від 23.02.2022 за незаконну порубку дерев. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення винесена постанова про накладено адміністративне стягнення № 06/029 від 28.02.2022, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 153 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170,00 грн. Штраф сплачено.

Відносно ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення № 014558 від 23.02.2022 за незаконну порубку дерев. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення винесена постанова про накладено адміністративне стягнення № 06/028 від 28.02.2022, якою визнано ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 153 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170,00 грн. Штраф сплачено.

Відносно ОСОБА_6 протокол про адміністративне правопорушення не складався у зв`язку з перебуванням останнього на лікарняному, згідно довідки від 23.02.2022 № 54, виданої директором КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради», однак він був включений до претензії надісланої позивачем для добровільної сплати збитків.

Згідно із розрахунком розмірів збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу у відповідності до Акту Державної екологічної інспекції № 091/ВН від 23.02.2022 року загальний розмір стягнень за адресою АДРЕСА_1 становить 41494 грн..

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості позовних вимог, суд виходить із того, що відповідно до ст.10 ЗУ «Про рослинний світ» спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки.

За ст. 40 ЗУ «Про рослинний світ» порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, серед іншого, у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу.

Згідно із ч.1 ст. 68 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Частиною 4 ст. 68 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

В ч.1 ст. 69 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Системний аналіз наведених приписів чинного законодавства дозволяє стверджувати, що підприємства, установи, організації і громадяни, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу, як-от у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників, зобов`язані відшкодувати в повному обсязі шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

За правилами ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

В ч.1 ст.1172 ЦК України закріплено, що юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

Зі змісту глави 82 ЦК України вбачається, що законодавець розрізняє поняття "особа, яка завдала шкоду" та "особа, яка відповідає за шкоду".

Аналіз положень ст. ст.1166, 1167, 1172, 1187, 1188 ЦК України свідчить про встановлення у цивільному праві України змішаної системи деліктів, до якої входить: по-перше, правило генерального делікту, відповідно до якого будь-яка шкода (у тому числі моральна), завдана потерпілому неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; по-друге, правило спеціальних деліктів, яке передбачає особливості відшкодування шкоди, завданої у певних спеціально обумовлених у законодавстві випадках (спеціальними суб`єктами, у спеціальний спосіб тощо).

Правило генерального делікту стосовно майнової шкоди закріплено у ст.1166 ЦК України. Умовами застосування цієї норми є завдання шкоди (майнової) неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю, наявність причинного зв`язку між цими діями (бездіяльністю) і шкодою та вина заподіювача. За правилом генерального делікту відповідальність за завдання шкоди покладається на особу, яка цю шкоду завдала, тобто на безпосереднього заподіювача.

Близький за змістом висновок викладено у постанові Верховного Суду від 10.08.2022 року у справі № 904/6092/21.

У постанові Верховного Суду від 21.08.2020 року у справі № 905/1391/19 сформульовано правовий висновок про те, що тлумачення ч.1 ст.1172 ЦК України свідчить, що відповідальність юридичної або фізичної особи за шкоду, завдану їхнім працівником, настає лише у випадках, коли заподіювач шкоди не лише перебуває з такою юридичною або фізичною особою в трудових відносинах, а й заподіяв відповідну шкоду саме у зв`язку та під час виконання своїх трудових (службових) обов`язків. Виконанням працівником своїх трудових (службових) обов`язків є виконання ним роботи, зумовленої трудовим договором (контрактом), посадовими інструкціями, а також роботи, яка хоча і виходить за межі трудового договору чи посадової інструкції, але доручається юридичною або фізичною особою, або спричинена необхідністю, як на території роботодавця, так і за її межами. Це можуть бути дії виробничого, господарського, технічного та іншого характеру, вчинення яких безпосередньо входить до службових обов`язків працівника.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 21.02.2019 року у справі № 355/1394/16-ц. Схожі за змістом висновки зроблені і у постановах Верховного Суду від 06.02.2019 року у справі № 640/4185/15-ц, від 05.05.2018 року у справі № 910/14685/17.

За загальним правилом, закріпленим у ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З`ясування судом фактичних обставин справи здійснюється із застосуванням критеріїв оцінки доказів, передбачених статтею 89 ЦПК України, щодо відсутності заздалегідь встановленої сили доказів та оцінки кожного доказу окремо та в їх сукупності та взаємозв`язку в цілому.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частинами 1, 2 ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Верховний Суд у постановах від 07 липня 2021 року у справі № 420/370/19, від 02 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18, від 18 листопада 2019 року у справі № 902/761/18, від 04 грудня 2019 року у справі № 917/2101/17, від 11 лютого 2022 року у справі № 947/22756/19 неодноразово наголошував на необхідності застосування категорії стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зазначений принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини, який у рішенні від 23 серпня 2016 року у справі «Дж. К.» та інші проти Швеції» зазначив, що «у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом» («beyond reasonable doubt»). Натомість у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника вимога цього заявника заслуговує довіри».

Із матеріалів справи вбачається, що станом на лютий 2022 року відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 офіційно перебували у трудових відносинах з КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради».

Також встановлено, що від директора підприємства ОСОБА_8 , працівники ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_6 отримали вказівку розчистили територію КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради» від порослевої рослинності. Як зазначили в судовому засіданні ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , розчищали територію підприємства вони лише від порослі, жодних дерев при цьому вони не зрізали.

18.02.2022 на адресу Інспекції надійшла заяви від депутата Джулинської сільської ради Гайсинського (Бершадського) району Вінницької області ОСОБА_9 щодо незаконної рубки зелених насаджень на території КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради», в якій зазначено, що за вказівкою директора цього закладу було зрізано дерева на території підприємства.

Сукупний аналіз наведених доказів на переконання суду, згідно з практикою ЄСПЛ щодо урахування принципу «балансу вірогідностей» підтверджують ту обставину, що ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на час здійснення незаконної порубки дерев перебували в трудових відносинах із КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради» та заподіяли шкоду навколишньому природному середовищу саме у зв`язку та під час виконання своїх трудових обов`язків, тобто роботи, яка була доручена їм безпосередньо керівником цього підприємства.

Суд звертає увагу на ту обставину, що в постановах про накладення адміністративного стягнення на відповідачів, відсутні відомості про те, що вони здійснювали незаконну порубку дерев біля адмінбудівлі КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради» за вказівкою директора ОСОБА_8 .. Однак, суд вважає, що наведена обставина сама по собі не спростовує даний факт.

Суд зауважує, що позивачем не надано будь яких доказів, які б свідчили про те, що службовими особами Державної екологічної інспекції у Вінницькій області при здійсненні проваджень у справах про адміністративні правопорушення щодо відповідачів були вжиті всі необхідні заходи для повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин незаконної порубки дерев. Зокрема, позивач не довів, що згаданими службовими особами були відібрані пояснення у директора КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради» чи інших працівників цього підприємства, витребувано документи щодо внутрішнього трудового розпорядку підприємства та посадових інструкцій відповідачів, встановлено графік їхньої роботи, виявлено, кому належить знаряддя (бензопили чи інше), за допомогою яких було здійснено порубку дерев, не вияснено коли саме здійснено дану порубку, незрозуміло позовну вимогу щодо стягнення солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 суму збитків в розмірі 41869 грн. 00 коп., тоді як претензія виставлена Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області на вказану суму стосувалася також ОСОБА_6 .

Суд констатує, що, виходячи із положень цивільного процесуального законодавства, постанова посадової особи органу державної влади у справі про адміністративне правопорушення не має преюдиціального значення для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено таку постанову, і має оцінюватися судом у взаємному зв`язку з іншими доказами у їх сукупності.

Таким чином, до спірних правовідносин є застосовні положення ч.1 ст.1172 ЦК України, а відтак ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не мають відповідати за пред`явленим позовом.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті чи для закриття провадження у справі. За результатами розгляду справи суд відмовляє у позові до неналежного відповідача та приймає рішення щодо суті заявлених до належного відповідача вимог.

Такий правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц та від 15 травня 2019 року у справі №727/1561/16-ц.

Зважаючи на викладене, належним відповідачем у розглядуваному спорі має бути КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Джулинської сільської ради», як юридична особа, працівниками якої було завдано шкоду під час виконання ними своїх трудових обов`язків.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог Державної екологічної інспекції у Вінницькій області до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування збитків завданих внаслідок порушення природоохоронного законодавства.

Оскільки у задоволенні позову слід відмовити, то судові витрати по сплаті судового збору на підставі ч.1 ст.141 ЦПК України необхідно залишити за позивачем.

Керуючись ст.ст.2-7, 10, 133, 141, 258, 259, 263, 268, 351, 352, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволені позову Державної екологічної інспекції у Вінницькій області до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування збитків завданих внаслідок порушення природоохоронного законодавства - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О. Г. Рудь