Справа № 379/460/25 Провадження № 2/358/551/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову у відкритті провадження у справі

20 серпня 2025 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Романенко К.С., розглянувши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , заступника керівника Другого слідчого відділу ТУ ДБР у місті Києві, Максима Соболя, керівника Другого слідчого відділу ТУ ДБР у місті Києві про визнання дій слідчих ТУ ДБР ОСОБА_2 неналежним виконанням службових обов`язків та відшкодування завданої шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою у якій просить визнати дії слідчих ТУ ДБР при розгляді його заяв від 25.09.2023 та від 12.09.2024 неналежним виконанням службових обов`язків за ст. 367 КК України та відшкодувати завдану шкоду, згідно до ст.367 КК України у розмірі п`ятсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян за рахунок Державного бюджету.

Дослідивши подану заяву, суд дійшов висновку про відмову у відкритті провадження з огляду на таке.

Згідно із ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, частиною другою цієї статті визначено способи захисту цивільних прав та інтересів.

Цивільне законодавство не містить визначення поняття способів захисту цивільних прав та інтересів. За їх призначенням вони можуть вважатись визначеним законом механізмом матеріально-правових засобів здійснення охорони цивільних прав та інтересів, що приводиться в дію за рішенням суду у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Статтею 12 ЦК України передбачено, що особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорення.

Відповідно до ч.1 ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Позовні вимоги позивача про визнання дій слідчих неналежним виконанням службових обов`язків за ст. 367 КК України фактично зводяться до необхідності надання кримінально-правової оцінки діям цих осіб. Вирішення таких питань належить до компетенції органів досудового розслідування та кримінального суду, а не цивільного судочинства.

Такий висновок суду відповідає правовій позиції викладеної у постановах Великої Палати Верховного Суду від 30.05.2018 у справі № 761/11556/16-ц де зазначено, що «цивільний суд не наділений повноваженнями встановлювати наявність чи відсутність складу злочину у діях посадових осіб. Така оцінка може бути дана лише у межах кримінального провадження» , також у постанові від 04.07.2018 у справі № 202/4494/16-ц наголошено, що «звернення з вимогами, які фактично спрямовані на встановлення факту вчинення злочину, не підлягають розгляду за правилами цивільного судочинства, оскільки кваліфікація дій як злочинних є виключною компетенцією органів досудового розслідування та кримінального суду»

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 27.02.2019 у справі №522/15814 /15-ц де зазначено, що «позовні вимоги, спрямовані на визнання протиправними дій слідчого або прокурора, що кваліфікуються позивачем, як кримінальне правопорушення, не підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства»

Отже, заявлені позовні вимоги в частині визнання дій слідчих неналежним виконанням службових обов`язків за ст.367 КК України не підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства, що відповідно до п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України є підставою для відмови у відкритті провадження.

Керуючись ст. ст.186, 260, 353 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , заступника керівника Другого слідчого відділу ТУ ДБР у місті Києві, Максима Соболя, керівника Другого слідчого відділу ТУ ДБР у місті Києві про визнання дій слідчих ТУ ДБР ОСОБА_2 неналежним виконанням службових обов`язків та відшкодування завданої шкоди.

Роз`яснити позивачу, що питання надання кримінально-правової оцінки діям слідчих вирішується у порядку, передбаченому КПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя К. С. Романенко