Справа № 629/5647/25
Провадження № 2/629/1596/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

19.08.2025 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Каращук Т.О., розглянувши позовну заяву представника позивачки ОСОБА_1 -адвоката Остапенко Світлани Юріївни до Лозівського відділу державної виконавчої служби у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про скасування арешту на майно,-

в с т а н о в и в :

Позивачка, через свого представника звернулася до суду з позовом, в якому просить зняти арешт №10818108 з майна ОСОБА_1 накладений на підставі постанови відділу державної виконавчої служби Лозівського міськрайонного управління юстиції про відкриття виконавчого провадження з одночасним арештом майна боржника від 10.02.2011 року та виключити відомості про ОСОБА_1 як боржника з Єдиного реєстру боржників.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суддею встановлено наступне.

Вимоги до позовної заяви визначені статтями 175,177 ЦПК України.

Відповідно до п.2 ч. 3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак, всупереч вимог вище вказаного пункту, позивачем не було вказано код ЄДРПОУ відповідача та поштові індекси сторін.

Крім того, п. 4 ч. 3 ст.175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Як вбачається з матеріалів позову, позивач просить скасувати арешт, накладений в межах виконавчого провадження, та виключити відомості щодо неї з реєстру боржників.

Порядок зняття арешту з майна регулюється ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження».

За роз`ясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ, що містяться в постанові №5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» питання щодо звільнення майна з під-арешту, накладеного державним виконавцем в межах виконавчого провадження, існує два способи здійснення такого права:

- на рішення та дії державного виконавця стороною виконавчого провадження може бути подана скарга, яка підлягає розгляду в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК, крім випадків, коли розгляд таких скарг відбувається за правилами іншого судочинства (наприклад адміністративного);

- особою, яка володіє на підставі закону чи договору майном чи речовим правом на майно, і яка не є стороною виконавчого провадження, подається позов про зняття арешту з майна.

В пункті 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», роз`яснено судам, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред`явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3,45 ЦПК України).

Також, в постанові Великої Палати Верховного Суду у постанові від 05 травня 2020 року у справі № 554/8004/16 (провадження 14-431цс19)) вказано, що особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Відповідачем у справах за позовами про звільнення майна з-під арешту є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних правовідносин щодо такого майна.

Крім того ВП ВС в своїй постанові від 26 листопада 2019 року у справі № 905/386/18 (провадження № 12-85гс19)) зазначила, що відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна.

Позивачем не долучено жодних доказів стосовно наявності виконавчого провадження, про яке зазначено в позові, в тому числі і факту його закриття, а також відсутні докази щодо підстави відкриття виконавчого провадження та причини закриття провадження, що унеможливлює встановлення взаємозв`язку погашення кредиту позивачем з закриттям.

Таким чином, в позовній заяві не обґрунтовано вибір способу захисту порушеного права у вигляді зняття арешту, зокрема не надано доказів неможливості вирішення питання про зняття арешту з майна в межах виконавчого провадження або шляхом оскарження рішень, дій або бездіяльності державного виконавця в порядку, передбаченому ст.447 ЦПК України, що узгоджується з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постановах від 22 квітня 2020 року по справі №544/394/18 та від 22 липня 2020 року у справі №317/4584/16-ц).

Позивачем у якості відповідача зазначено Лозівський відділ державної виконавчої служби у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, однак разом з тим, в порушення 175 ЦПК України, не вказано зміст позовних вимог щодо цього відповідача, в чому саме полягає матеріально-правова вимога позивача до відповідача.

В порушення ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено доказів та обґрунтувань на підтвердження порушень зі сторони Лозівського ВДВС у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції та не обґрунтовано можливості звернення із даним позовом саме до виконавчої служби, як відповідача у справі про зняття арешту з майна з огляду на факт наявності стягувача у виконавчому провадженні.

Як вбачається з п.2 ч. 3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, однак докази на підтвердження викладеного в позові суду не надані.

Суддя також враховує, що з урахуванням характеру спору та предмету заявлених позовних вимог, а також чисельних висновків Верховного Суду, зокрема викладених у постанові від 06.05.2024 року по справі №725/3352/23, належними відповідачами по справам вказаної категорії є боржник та особа, в інтересах якої накладено арешт на майно (стягувач у виконавчому провадженні), а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби.

Так, позивачем не долучено матеріалів, які б свідчили про те, що нею як боржником виконано всі зобов`язанням за рішенням, на підставі якого було відкрито виконавче провадження, і що саме з підстави повного виконання зобов`язань було закрито виконавче провадження, тобто не надано доказів, що на даний момент вона не є боржником.

З доданих позивачем відомостей з Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна не вбачається в межах якого саме виконавчого провадження винесено постанову про арешт майна боржника, особу, в інтересах якої накладено арешт на майно, що належить позивачу, а також на підставі чого було накладено арешт на майно позивача.

Відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву представника позивачки ОСОБА_1 -адвоката Остапенко Світлани Юріївни до Лозівського відділу державної виконавчої служби у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про скасування арешту на майно - залишити без руху та надати строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Копію ухвали направити позивачу та представнику -до відома.

Роз`яснити, що якщо у визначений строк недоліки не будуть усунені, позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О.Каращук