ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 541/135/23 Номер провадження 22-ц/814/1033/25Головуючий у 1-й інстанції Городівський О. А. Доповідач ап. інст. Одринська Т. В.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2025 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Одринської Т.В.,

суддів Панченка О.О., Пікуля В.П.

за участю секретаря Ракович Д.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтава цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, виділення у власність 1/2 частини в натурі, поділ прилеглої до будинку земельної ділянки та виділення у власність 1/2 частини

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 28 жовтня 2024 року,

В С Т А Н О В И В :

У січні 2023 року року позивач звернулася до суду першої інстанції із вказаним позовом, у якому уточнивши позовні вимоги, просила поділити житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , виділивши їй у власність 1/2 частину будинку по варіанту № 2 експертного висновку, що позначений червоним кольором та поділити земельну ділянку, яка є прилеглою до будинку, що виділена для його обслуговування виділивши їй у власність її частину по варіанту № 2 (зафарбована в червоний колір)

В обґрунтування позову зазначила, що вона є власником 1/2 частини житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 Іншим співвласником є її рідна дочка, ОСОБА_2 , відповідачка по справі.

Відповідачка по справі перешкоджає їй у володінні та користуванні будинком мотивуючи тим, що порядок володіння та користування майном не визначений, тому у неї з відповідачкою виник спір щодо конкретних частин будинку, їх користування, володіння, розпорядження, тобто виникла необхідність його поділу.

Крім цього виникає спір щодо користування прилеглою до будинку земельною ділянкою.

Рішенням Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 28 жовтня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.

Виділено ОСОБА_1 в натурі з житлового будинку АДРЕСА_1 , в її особисту приватну власність, її частку у розмірі 1/2 частини згідно варіанту розподілу житлового будинку АДРЕСА_2 , яка зазначена і виділена синім кольором у додатку № 1 до висновку комплексної судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 30 від 25.01.2024, та складається з приміщень у житловому будинку «Д-1» загальною площею 25,5 кв.м, а саме: кімнату 1-4 площею 7,5 кв.м.; коридор 1-5 площею 5,0 кв.м., кімнату 1-6 площею 13,0 кв.м.; в частині прибудови «д» загальною площею 12,3 кв.м.: коридор 1-1 4,8 кв.м.; ванну 1-2 4,9 кв.м., котельню 1-3 2,6 кв.м., тамбур 1 «д1» 3,3 кв.м, убиральню «Г», частину колодязю питного №2, частину воріт №3, частину трубопроводу №4, частину вимощення №5.

Виділено ОСОБА_1 земельну ділянку, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :50:059:0015, згідно варіанту розподілу земельної ділянки № НОМЕР_1 , яка зазначена і виділена синім кольором у додатку № 3 до висновку комплексної судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 30 від 25.01.2024, загальною площею 430 кв.м. з наступними межами: з боку земельної ділянки ОСОБА_3 довжина межової лінії складає: 2,94 м; з боку земельної ділянки, що пропонується виділити другому співвласнику довжина межової лінії складає: 44,0, 9,97м; з боку земельної ділянки спільного володіння довжина межової лінії складає: 2,90м, 3,0м, 1,65м, 2,40м, 1,65м; з боку земельної ділянки, що пропонується другому співвласнику довжина межової лінії складає: 0,4м, 10,01м, 2,0м, 5,97м, 12,07м; з боку земельної ділянки спільного володіння довжина межової лінії складає: 3,80м; з боку земель міста (вул. Острівна) довжина межової лінії складає: 17,61м; з боку земельної ділянки ОСОБА_4 довжина межової лінії складам: 1,77м, 42,28м, 16,71м.

Виділено ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 в натурі з житлового будинку АДРЕСА_1 , в її особисту приватну власність, її частку у розмірі 1/2 частини згідно варіанту розподілу житлового будинку АДРЕСА_2 , яка зазначена і виділена червоним кольором у додатку № 1 до висновку комплексної судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 30 від 25.01.2024, та складається з приміщень у житловому будинку «Д-1» загальною площею 22,0 кв.м, а саме: кімнату 1-7 площею 22,0 кв.м. в частині прибудови «д» загальною площею 10,4 кв.м.: кухню 1-8 10.4 кв.м., погріб «Е», навіс «Ж», огорожу №1, частину колодязю питного №2, частину воріт №3, частину трубопроводу №4, частину вимощення №5.

Виділено ОСОБА_2 земельну ділянку, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :50:059:0015, згідно варіанту розподілу земельної ділянки № НОМЕР_1 , яка зазначена і виділена червоним кольором у додатку № 3 до висновку комплексної судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 30 від 25.01.2024, загальною площею 430 кв.м., яка складається із трьох частин. Перша земельна ділянка розташована під частиною житлового будинку літ. «Д,д» та ділянкою, що прилягає і описується наступними межами: з боку земельної ділянки, що пропонується виділити першому співвласнику: 0,4м, 10,01м, 2,00м, 5,97м, 12,07м.: з боку земельної ділянки спільного володіння довжина межової лінії складає: 2,0м, 3,6м. Друга земельна ділянка розташована під погрібом літ. «Е» та ділянкою, що прилягає і описується наступними межами: з боку земельної ділянки ОСОБА_5 довжина межової лінії складає: 5,22м, 7,42м, 4,71м; з боку земельної ділянки , спільного володіння довжина межової лінії складає: 10,2м.. Третя земельна ділянка оптується наступними межами: з боку земельної ділянки ОСОБА_3 довжина межової лінії складає: 3.00м; з боку земельної ділянки ОСОБА_6 довжина межової лінії складає: 15,51м; з боку земельної ділянки ОСОБА_5 довжина межової лінії складає: 26,01м.; з боку земельної ділянки спільного володіння довжина межової лінії складає: 7,56м; з боку земельної ділянки, і що пропонується першому співвласнику довжина межової лінії складає: 9,97м, 44,0м.

В спільному володінні співвласників залишити земельну ділянку загальною площею 84 кв. м (на плані жовтого кольору під ділянкою для проходу, проїзду, обслуговування будівель).

Ухвалено сторонам виконати наступні переобладнання :

- закласти дверний отвір із коридору 1-1 площею 4,8 кв.м в кухню 1-8 площею 10,4 кв.м., дверний отвір із коридору 1-5 площею 5,0 кв.м, в кімнату 1-7 площею 22,0 кв.м.;

- приміщеннях кімнати 1-4 площею 7,5 кв. м, коридору 1-5 площею 5,0 кв. м, кімнати 1-6 площею 13.0 кв. м здійснити перепланування з улаштуванням приміщень: кухні 1-4 площею 7,0 кв. м, коридору 1-5 площею 4,6 кв. м, житлової кімнати 1-6 площею 14,0 кв. м;

- улаштувати дверний проріз із кухні 1-8 площею 10,4 кв. м. на вулицю з встановленням подвійних дверей та в кімнату 1-7 площею 22,0 кв. м;

- в кімнаті 1-7 площею 22,0 кв. м здійснити перепланування, розділивши дане приміщення на кімнату площею 17,1 кв. м та санвузол площею 4,9 кв. м;

- ОСОБА_1 та ОСОБА_2 обладнати самостійні системи електропостачання з встановленням лічильників в межах виділених частин та системи опалення.

Підземні мережі газопостачання, водопостачання та водовідведення залишити в спільному володінні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Межа розподілу горища проходить у відповідності до лінії розподілу житлового будинку без улаштування перегородки, згідно з протипожежними нормами.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію за І варіантом розподілу житлового будинку з господарськими будівлями в розмірі 11292 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати в розмірі 8015,60 грн, що складаються з витрат на проведення експертизи в розмірі 6200 грн, судовий збір в розмірі 1815,60 грн.

Рішення суду мотивовано доцільністю здійснення розподілу житлового будинку у відповідності до варіанту № 1.

Не погодившись із вказаним рішенням, його в апеляційному порядку оскаржила ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просила скасувати рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги та здійснити розподіл житлового будинку у відповідності до варіанту №2.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що у судовому засіданні вона наполягала на розподіл житлового будинку по №2 варіанту висновку експерта, а різницю між частками вона може сплатити відповідачці.

Також посилалась на те, що твердження відповідачки, що вона самостійно проводила водопостачання до будинку не відповідають дійсності.

Відзив на апеляційну скаргу у встановлені строки не надходив. Відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що відповідно до рішення Миргородського міськрайонного суду від 14.12.2021 ОСОБА_1 є власником 1/2 частини житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 (а.с. 9-11).

Іншим співвласником є відповідач ОСОБА_2 .

З інвентаризаційної справи на будинковолодіння за адресою: АДРЕСА_1 станом на 26.02.2019 вбачається, що до складу спірного будинковолодіння входять наступні об`єкти нерухомого майна: житловий будинок літ. «Д-1», прибудова літ «д», тамбур літ. «д1», погріб літ. «Е», убиральня літ. «Г», навіс літ «Ж», огорожа №1, колодязь питний №2, ворота №3, трубопровід вимощення №5.

За результатами експертного дослідження №30 від 25.01.2024, встановлено можливість виділу частки позивачки в окремий об`єкт нерухомості та запропоновано два варіанти розподілу наведені в додатках до висновку №1,2. Варіант №1 із незначним відступом від ідеальних частин співвласників, варіант №2 із значним відступом від ідеальних частин співвласників.

Згідно варіанту розподілу житлового будинку АДРЕСА_2 , яка зазначена і виділена синім кольором у додатку № 1 до висновку комплексної судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 30 від 25.01.2024 необхідно виділити ОСОБА_1 в її особисту приватну власність, її частку у розмірі 1/2 частини житлового будинку, що складається з приміщень у житловому будинку «Д-1» загальною площею 25,5 кв.м, а саме: кімнату 1-4 площею 7,5 кв.м.; коридор 1-5 площею 5,0 кв.м., кімнату 1-6 площею 13,0 кв.м.; в частині прибудови «д» загальною площею 12,3 кв.м.: коридор 1-1 4,8 кв.м.; ванну 1-2 4,9 кв.м., котельню 1-3 2,6 кв.м., тамбур 1 «д1» 3,3 кв.м, убиральню «Г», частину колодязю питного №2, частину воріт №3, частину трубопроводу №4, частину вимощення №5.

Згідно варіанту розподілу житлового будинку АДРЕСА_2 , яка зазначена і виділена червоним кольором у додатку № 1 до висновку комплексної судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 30 від 25.01.2024 необхідно виділити ОСОБА_2 в її особисту приватну власність, її частку у розмірі 1/2 частини житлового будинку, що складається з приміщень у житловому будинку «Д-1» загальною площею 22,0 кв.м, а саме: кімнату 1-7 площею 22,0 кв.м. в частині прибудови «д» загальною площею 10,4 кв.м.: кухню 1-8 10.4 кв.м., погріб «Е», навіс «Ж», огорожу №1, частину колодязю питного №2, частину воріт №3, частину трубопроводу №4, частину вимощення №5.

Так, у висновку експерта, встановлено, що за варіанту поділу № 1 наведеного у Додатку № 1 до експертного дослідження №30 від 25.01.2024 частка майна, яка відводиться першому співвласнику 53/100 (в даному випадку ОСОБА_1 ) на 11292 грн є меншою від частки, яка виділяється другому співвласнику 47/100 ( ОСОБА_2 ).

Задовольняючи частково позовні вимоги та здійснюючи розподіл житлового будинку за варіантом №1, що наведений у Додатку № 1 до експертного дослідження, суд першої інстанції виходив з того, що цей варіант передбачає мінімальний відступ від ідеальних часток співвласників, а також менш значний обсяг будівельних робіт по переобладнанню виділених приміщень в окремі об`єкти нерухомого майна та передбачає менший розмір грошової компенсації на користь співвласника частка якого зменшилась.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 356 ЦК України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Відповідно до ст. 361 ЦК України, співвласник має право самостійно розпоряджатися своєю часткою у праві спільної часткової власності.

Відповідно до ст. 364 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється.

У відповідності до ч.1 ст. 183 ЦК України, подільною є річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення.

Згідно роз`яснень, викладених в п. п. «; а » п. 12, п. 14 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 р. № 20 « Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності » та п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду від 04.10.1991 р. № 7 « Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на житловий будинок » про те, при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що, виходячи зі змісту ст.115 ЦК, це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. При неможливості виділу частки будинку в натурі або встановлення порядку користування ним, власнику, що виділяється, за його згодою присуджується грошова компенсація. Розмір грошової компенсації визначається за угодою сторін, а при відсутності такої угоди - судом по дійсній вартості будинку на час розгляду справи. Під дійсною вартістю будинку розуміється грошова сума, за яку він може бути проданий в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

Встановивши можливість виділення частки зі спільного майна, в окремий об`єкт нерухомості без втрати свого цільового призначення, місцевий суд обгрунтовано задовольнив розподіл житлового будинку за першим варіантом експертного дослідження № 30 від 25.01.2024.

Здійснюючи розподіл будинку та виділ часток співвласників у відповідності до варіанту № 1, що наведений у Додатку № 1 до експертного дослідження №30 від 25.01.2024, суд прийшов до правильного висновку поклавши на сторони проведення ряду будівельних робіт, визначених експертом.

У постанові Верховного Суду України від 03 квітня 2013 року в справі № 6-12цс13 зроблено висновок, що "у разі виділу співвласник отримує свою частку у майні в натурі і вибуває зі складу учасників спільної власності. За всіма іншими співвласниками спільна власність при виділі частки зберігається. На відміну від виділу, за якого право власності припиняється лише для того співвласника, частка якого виділяється зі спільної власності, у разі поділу спільна часткова власність припиняється для всіх її учасників (стаття 367 ЦК України). Виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку зі самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин, поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників".

У постанові Верховного Суду України від 16 листопада 2016 року у справі № 6-1443цс16 зроблено висновок, що "виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно".

Встановивши, що частка майна, яка відводиться ОСОБА_1 є більшою від частки, яка виділяється другому співвласнику на 11292 грн, суд обгрунтовано стягнув з позивача на користь відповідача грошову компенсацію у зв`язку з відхиленням від ідеальних часток співвласників.

Щодо поділу земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, колегія суддів зазначає наступне.

Судом встановлено, що спірний житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, знаходиться по АДРЕСА_1 .

Спірне майно побудоване на земельній ділянці особистої приватної власності, яка належала спадкодавцю ОСОБА_7 , спадкоємцями якого є сторони по справі.

Дослідивши матеріали справи, колегія судів прийшла до висновку, що місцевим судом правильно зроблено висновки, що земельна ділянка площею 0,0944 га, кадастровий номер :50:059:0015 підлягає поділу за варіантом №1 висновку комплексної судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 30 від 25.01.2024, оскільки поділ самого житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами розподілено за варіантом №1, з найменшим відхиленням від ідеальних часток.

Доводи апеляційної скарги про те, що позивачка наполягала на розподілі житлового будинку за варіантом №2 експертного дослідження є безпідставними та необгрунтованими, не підтверджено жодними доказами те, що саме такий варіант буде краще відповідати принципу розумності та рівності часток співвласників.

Крім того, в оскаржуваному рішенні зазначено, що у судовому засіданні позивач посилалась на те, що не має можливості сплатити грошову компенсацію на користь відповідача, частка якої зменшиться.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що твердження відповідачки про те, що вона самостійно проводила водопостачання до будинку не стосуються спору по суті та не заслуговують на увагу, оскільки вказане не спростовує правильних висновків суду та не впливає на законність рішення.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а тому рішення підлягає залишенню без зміни відповідно до положень статті 375 ЦПК України.

Колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Відповідно до ч. 13 ст. 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки у задоволенні апеляційної скарги відмовлено, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи немає.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 383, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 28 жовтня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 19 серпня 2025 року.

Головуючий Т.В. Одринська

Судді В.П. Пікуль

О.О. Панченко