Справа №534/2156/25
Провадження №2/534/862/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 серпня 2025 року м. Горішні Плавні

Суддя Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області Малюк М.В., перевіривши цивільну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання договору купівлі-продажу дійсним,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом, в якому просить визнати дійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , який був укладений між ОСОБА_1 , яка діяла за себе як законний представник від імені неповнолітньої доньки ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , яка діяла за себе як законний представник від імені неповнолітньої доньки ОСОБА_5 , та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , зареєстрований Комсомольською універсальною товарною біржею за реєстраційним №247 від 20.11.1998 Кременчуцьким міжміським бюро технічної інвентаризації за реєстраційним №277 від 26.11.1998.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, суддя доходить висновку про наявність підстав для залишення її без руху.

Позовну вимогу подано без додержання вимог, встановлених у пунктах 4, 5 частини 3 статті 175 ЦПК України.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: «4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.».

У статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Реалізуючи передбачене статтями 55 Конституції України, 4 ЦПК України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Процесуальне законодавство встановлює вимоги до змісту позовної заяви. Від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи. Законодавство не вимагає матеріально-правового обґрунтування вимог, однак обґрунтування позову не правовими фактами може негативно вплинути на наслідки вирішення вимоги по суті.

Основними елементами, що визначають сутність будь-якого позову (індивідуалізуючи ознаки позову) є предмет і підстава.

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення. Вона опосередковується спірними правовідносинами - суб`єктивним правом і обов`язком відповідача.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога.

Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Оцінка предмета заявленого позову як наслідок наявності підстав для захисту порушеного права позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.

У позові зміст позовних вимог сформульовано таким чином: «Визнати дійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , однак позивач не викладає обставини».

Водночас підставою позову зазначає, що спірний договір укладено чотирма покупцями, предметом якого є придбання кожним із покупців по частці в квартирі АДРЕСА_1 .

Натомість обставини та правові підстави стосовно пред`явлення вимоги про визнання дійсним усього договору купівлі-продажу, в якому позивачка бере участь однією з покупців частки квартири, остання не зазначає.

Виходячи із засад диспозитивності цивільного судочинства, вирішення питання про те, який визначити спосіб захисту та які саме докази подавати для підтвердження своїх вимог, належить до прав позивача.

Суд не наділений повноваженнями визначати спосіб захисту порушеного права, оскільки саме позивач наділений правом звернення до суду та визначення способу захисту.

Разом із цим, суддя не здійснюючи на стадії відкриття провадження у справі перевірку визначеного способу захисту вимогам закону та оцінку доказів, перевіряє позовну на предмет дотримання вимог щодо форми та змісту позовної заяви, визначених у статті 175 ЦПК України. Суддя звертає увагу на відсутність у позові обставин, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги до відповідачів про визнання дійсним договору купівлі-продажу квартири, з огляду на те, що предметом спірного договору є лише частка в квартирі, що не відповідає вимогам пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК України.

Також суд зазначає, що позивачкою позов подано до двох відповідачів, проте не вказано зміст позовних вимог щодо кожного з них, що не узгоджується з вимогами пункту 4 частини 3 статті 175 ЦПК України .

Відповідно до статті 266 ЦПК України, суд, ухвалюючи рішення на користь кількох позивачів або проти кількох відповідачів, повинен зазначити, в якій частині рішення стосується кожного з них, або зазначити, що обов`язок чи право стягнення є солідарним.

Крім того, у позовній заяві позивачка зазначила третіх осіб, зокрема, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

Відповідно до статті 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно з частиною 1 статті 53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Частиною 4 статті 53 ЦПК України, у заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо (частина 3 статті 177 ЦПК України).

Натомість, зазначаючи цих осіб як третіх осіб, позивачка не зазначає як рішення суду може вплинути на їхні права та обов`язки, не подає відповідного клопотання, не зазначає на чиїй стороні їх потрібно залучити.

Таким чином, суд доходить висновку, що подана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим законодавством.

У відповідності до частини першої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду та у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і повертається позивачеві (частина 3 статті 185 ЦПК України).

На підставі викладеного та керуючись статтею 185 ЦПК України, суддя -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання договору купівлі-продажу дійсним, залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення зазначених у ній недоліків у такий спосіб: 1) викласти обставини, якими позивачка обґрунтовує вимоги про визнання дійсним договору купівлі-продажу квартири, сторонами якого виступають чотири покупця, предметом якого є придбання кожним з них, зокрема позивачкою, частки; 2) зазначити зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 3) зазначити як рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, яких зазначено в позові третіми особами, на чиїй стороні їх потрібно залучити.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви, заява вважатиметься неподаною і підлягатиме поверненню позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Марина МАЛЮК