ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/658/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" серпня 2025 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Котенко Р. В., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заінтересована особа - ОСОБА_3 про видачу обмежувального припису,

ВСТАНОВИВ:

28 серпня 2025 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заінтересована особа - ОСОБА_3 про видачу обмежувального припису.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 серпня 2025 року цивільна справа була розподілена на суддю Котенко Р. В.

У заяві ОСОБА_1 просить видати обмежувальний припис стосовно ОСОБА_3 на максимально можливий строк, яким: заборонити ОСОБА_3 наближатися до заявниці та її дитини на відстань ближче 200 м; заборонити особисто чи через третіх осіб контактувати з заявницею та її дитиною будь-якими засобами зв`язку; заборонити вчиняти будь-які дії психологічного чи фізичного насильства; заборонити розповсюджувати образливу чи недостовірну інформацію про заявницю та її дитину.

Вивчивши заяву, суд дійшов висновку, що заява підлягає поверненню заявниці з таких підстав.

Розділом IV глави 13 Цивільного процесуального кодексу України визначено порядок розгляду судом справ про видачу і продовження обмежувального припису.

Статтею 350-2 ЦПК України визначений виключний перелік осіб, які можуть звернутись до суду із заявою про видачу обмежувального припису.

Так, зокрема, заява про видачу обмежувального припису може бути подана: 1) особою, яка постраждала від домашнього насильства, або її представником - у випадках, визначених Законом України "Про запобігання та протидію домашньому насильству"; 2) особою, яка постраждала від насильства за ознакою статі, або її представником - у випадках, визначених Законом України "Про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків"; 3) батьками та іншими законними представниками дитини, родичами дитини (баба, дід, повнолітні брат, сестра), мачухою або вітчимом дитини, а також органом опіки та піклування в інтересах дитини, яка постраждала від домашнього насильства, - у випадках, визначених Законом України "Про запобігання та протидію домашньому насильству", або постраждала від насильства за ознакою статі, - у випадках, визначених Законом України "Про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків"; 4) опікуном, органом опіки та піклування в інтересах недієздатної особи, яка постраждала від домашнього насильства, - у випадках, визначених Законом України "Про запобігання та протидію домашньому насильству", або постраждала від насильства за ознакою статі, - у випадках, визначених Законом України "Про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків".

З огляду на зміст заяви, заявниця відносить себе та свого малолітнього сина ОСОБА_4 до осіб, які постраждали від домашнього насильства внаслідок неправомірних дій ОСОБА_3 . Зокрема, заявниця зазначає про психологічний та економічний тиск, переслідування, погрози зі сторони вказаної особи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Частинами 2, 3 ст. 2 вказаного Закону встановлено, що дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється на таких осіб: 1) подружжя; 2) колишнє подружжя; 3) наречені; 4) мати (батько) або діти одного з подружжя (колишнього подружжя) та інший з подружжя (колишнього подружжя); 5) особи, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у шлюбі між собою, їхні батьки та діти; 6) особи, які мають спільну дитину (дітей); 7) батьки (мати, батько) і дитина (діти); 8) дід (баба) та онук (онука); 9) прадід (прабаба) та правнук (правнучка); 10) вітчим (мачуха) та пасинок (падчерка); 11) рідні брати і сестри; 12) інші родичі: дядько (тітка) та племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри, двоюрідний дід (баба) та двоюрідний онук (онука); 13) діти подружжя, колишнього подружжя, наречених, осіб, які мають спільну дитину (дітей), які не є спільними або всиновленими; 14) опікуни, піклувальники, їхні діти та особи, які перебувають (перебували) під опікою, піклуванням; 15) прийомні батьки, батьки-вихователі, патронатні вихователі, їхні діти та прийомні діти, діти-вихованці, діти, які проживають (проживали) в сім`ї патронатного вихователя.

Дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству поширюється також на інших родичів, інших осіб, які пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки, за умови спільного проживання, а також на суб`єктів, що здійснюють заходи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству.

Із заяви вбачається, що ОСОБА_3 , щодо якої заявниця просить видати обмежувальний припис, є дружиною ОСОБА_5 - батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Враховуючи наведені норми ЦПК України та Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», дружина батька дитини заявниці не підпадає під дію законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству, а, відтак заявниця не відноситься до осіб, яка може подати до суду заяву про видачу обмежувального припису.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно з п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на наведене вище обгрунтування, заяву слід повернути заявниці, оскільки вона підписана особою, яка не має права її підписувати.

Відповідно до ч.7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст.185, 260, 261, 294, 350-1 - 350-4, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заінтересована особа - ОСОБА_3 про видачу обмежувального припису -повернути заявниці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Р. В. Котенко