Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/4416/25
Провадження № 2-н/279/737/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 серпня 2025 року м. Коростень

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Івашкевич О.Г., розглянувши заяву Комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства №1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 за отримані послуги з управління багатоквартирним будинком,

ВСТАНОВИВ:

Комунальне виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство №1 звернулося до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області із заявою до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за отримані послуги з управління багатоквартирним будинком, в якій просило видати судовий наказ, яким стягнути з боржника на його користь борг за період з 01.07.2022 по 01.07.2025 у розмірі 10329,56 грн.

Згідно зі ст.160 ЦПК України, судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених ст. 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно зі ст. 162 ЦПК України, заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичних осіб пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем їх проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Частиною 1 ст. 30 ЦПК України, передбачено, що позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Частиною 5 ст.165 ЦПК України передбачено, що у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи боржника.

Згідно зі ч.7 ст.165 ЦПК України суддя з метою визначення підсудності може користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Згідно отриманої відповіді №1597676 від 23.07.2025 року з Єдиного державного демографічного реєстру, відомості щодо ОСОБА_1 не знайдено.

15.08.2025 року на адресу суду від ВОМІРМП в Житомирській області надійшла відповідь на запит, згідно якої вказаний заявником боржник зареєстрованим / знятим з реєстрації на території Житомирської області не значиться.

Дана обставина є підставою для відмови у видачі судового наказу.

Відповідно до ч. 9 ст.165 ЦПК України, у разі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника, суд відмовляє у видачі судового наказу.

Враховуючи вищевикладене, слід відмовити заявнику у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 суми заборгованості за отримані послуги з управління багатоквартирним будинком.

В той же час, слід роз`яснити заявнику, що згідно зі ч.2 ст. 164 ЦПК України, у разі відмови у видачі судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Керуючись ч.9 ст.165 та ст.163,166,167,258, 260, 261,353,355 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ :

У видачі судового наказу за заявою Комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства №1 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за отримані послуги з управління багатоквартирним будинком відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду. Учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя : Оксана ІВАШКЕВИЧ