справа № 619/2102/25
провадження № 2/619/1114/25
Рішення

Іменем України

13 серпня 2025 року,

м. Дергачі,

Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Молотко А.В., розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу № 619/2102/25,

ім`я (найменування) сторін:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: Дергачівська міська рада Харківського району Харківської області,

треті особи: АТ «IdeaBank», ОСОБА_2 ,

представниця відповідача: Шенькарук С.М.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

ОСОБА_1 16.04.2025 звернувся до суду з позовом, у якому просить визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . У обґрунтування позову зазначено, що 14.08.2020 ОСОБА_3 залишив заповіт на його ім`я на земельну ділянку, розташовану на території Козачолопанської селищної ради Харківського району Харківської області, площею 8,4867 га. У нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини в установлений 6-ти місячний строк він хотів звернутися, однак не встиг, у зв`язку з військовою агресією РФ та активними бойовими діями на території Козачолопанської селищної ради. Крім того, зазначає, що тяжко хворів та продовжує хворіти. Звернувся до державного нотаріуса Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області Маслій А.О. та згідно постанови від 19.03.2025 йому було відмовлено у прийнятті спадщини у зв`язку з пропуском строку.

Представницею відповідача надано до суду відзив, у якому просить відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що відсутні об`єктивні, непереборні, істотні труднощі для своєчасного прийняття спадщини. У обґрунтування посилається на те, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . До нотаріуса позивач з заявою про прийняття спадщини звернувся лише у березні 2025 року, тобто, з пропуском шестимісячного терміну. Згідно постанови нотаріуса позивачу відмовлено в оформленні спадкової справи саме у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини. Обґрунтовуючи поважність пропуску строку позивач посилається на те, що він не встиг подати заяву до нотаріальної контори, в зв`язку з тим, що 24.02.2022 року розпочалась збройна агресія, але заповідач помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто, з початку повномасштабного вторгнення пройшло майже два роки. Крім того, державна нотаріальна контора у місті Дергачі працювала у 2024 році. Згідно виписок із медичної карти стаціонарного хворого вбачається, що позивач вперше перебував на лікуванні з 04.09.2024 по 13.09.2024 року, вдруге з 01.10.2024 по 04.10.2024 року. Шестимісячний строк для подання Позивачем заяви про прийняття спадщини сплив у липні 2024 року, на лікуванні в цей час позивач не перебував, тому відсутні підстави вважати, що хвороба позивача була об`єктивною та непереборною перешкодою, з якою закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.

ОСОБА_1 надав до суду письмові пояснення, де зазначає, що на день смерті ОСОБА_3 з ним не проживав, пропустив 6-ти місячний строк у зв`язку з тим, що с-ще ОСОБА_4 на той момент перебувало в зоні бойових дій, у зв`язку з чим, не міг нічого знати за покійного. Хворів з осені 2023 по серпень 2024, потім з ним стався інфаркт. Коли помер ОСОБА_3 не міг про це знати, тому що не проживав з ним та не був в той момент в ОСОБА_5 , у зв`язку з чим, просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини після ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.

Згідно ухвали суду від 21.04.2025 позовну заяву залишено без руху та 30.04.2025 позивачем було усунуто недоліки.

Ухвалою суду від 05.05.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 16.06.2025.

Відповідно до ухвали суду від 16.06.2025 закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті на 09.07.2025, яке відкладено на 13.08.2024 у зв`язку з залученням третіх осіб АТ «IdeaBank» та ОСОБА_2 .

Позивач у судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надіславши в системі «Електронний суд» заяву про розгляд справи за відсутності представника.

Частиною 3 статті 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Представник третьої особи АТ «IdeaBank» в судове засідання не з`явився, про слухання справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення судової повістки до електронного кабінету, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про слухання справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення судової повістки за місцем реєстрації, яка не вручено, в зв`язку з відсутністю одержувача за вказаною адресою, про що свідчать відомості відстеження Укрпошти.

Фактичні обставини, встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.

Земельна ділянка, розташована на території Козачолопанської селищної ради Харківського району Харківської області, площею 8,4867 га, яка призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, належить ОСОБА_3 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХР №033601 (а.с. 7).

14 серпня 2020 року приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Смоляною В.В. за р.н. 1312 посвідчено заповіт, яким ОСОБА_3 заповів зазначену земельну ділянку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 10).

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 26).

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦПК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

Постановою державного нотаріуса Дергачівської державної нотаріальної контори від 19 березня 2025 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 у зв`язку з тим, що він зі спадкоємцем на момент смерті не проживав та заяву про прийняття спадщини у встановлений строк не подавав. На час смерті разом зі спадкодавцем проживав та був зареєстрований син ОСОБА_2 (а.с. 8).

За відомостями Дергачівської державної нотаріальної контори після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 була заведена спадкова справа №76/2024 на підставі претензії кредитора від IdeaBank вих. №12.1.4/6237 від 13.03.2024. Більше із заявами про прийняття спадщини або відмову від спадщини до нотаріальної контори ніхто не звертався.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, незнання норм закону, тощо, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Судами встановлено, що спадкодавець ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . Останнім днем визначеного законом строку для прийняття спадщини є 19.07.2024. Із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори ОСОБА_1 звернувся 19 березня 2025 року, тобто пропуск позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини складає 8 місяців.

При оцінці наявності поважних причин для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, суд повинен розмежовувати два періоди та оцінювати наявність об`єктивних, непереборних перешкод для реалізацією особою права на прийняття спадщини. Перший період - період визначений законом для прийняття спадщини (6 місяців від дня відкриття спадщини), а другий період - від дня закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини до дня звернення до суду із позовом при визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини вказує на тривале стаціонарне та амбулаторне лікування, та на те, щос-ще ОСОБА_4 на той момент перебувало в зоні бойових дій, у зв`язку з чим, не міг нічого знати за померлого ОСОБА_3 .

Проте, надані позивачем докази щодо неможливості подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку з погіршенням його стану здоров`я, хворобою, лікуванням є недостатніми доказами, оскільки охоплюють неповний період строку, відведеного на прийняття спадщини.

Судом установлено, що ОСОБА_1 у період з 04 вересня 2024 року по 13 вересня 2024 року перебував на стаціонарному лікуванні, що підтверджується випискою 17141 із медичної карти стаціонарного хворого (а.с. 15), та вдруге в період з 01 жовтня 2024 року по 04 жовтня 2024 року перебував на стаціонарному лікуванні, що підтверджується випискою 5172 із медичної карти стаціонарного хворого (а.с. 12), тобто після закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Факт перебування на лікуванні в закладі охорони здоров`я у всіх випадках не може вважатися безумовною підставою для визначення додаткового строку. Важливими у цьому аспекті є тривалість стаціонарного лікування та ступінь захворювання.

Судом не встановлено існування поважних причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини з підстав перебування на лікуванні. Обставини перебування ОСОБА_1 на лікуванні мали місце після закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Позивачем не доведено того, що перебуваючи на лікарняному, він був не мобільним та не мав змоги та можливості пересування. До того ж, позивач мав можливість надіслати заяву поштовою кореспонденцією до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, суд не встановив обставини, які створювали ОСОБА_1 об`єктивні та непереборні труднощі для подання такої заяви, тому застосовує норми матеріального права, а саме частину третю статті 1272 ЦК України, за змістом якої підлягає визначенню додатковий строк для прийняття спадщини лише за наявності поважної причини, а тому дійшов висновку про відсутність підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини.

Вищенаведене узгоджується із правовою позицією, висловленою у постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року в справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21) де вказано, що позивач не була позбавлена можливості подати заяву про прийняття спадщини шляхом направлення її поштою до нотаріальної контори або до органів місцевого самоврядування.

У вказаній постанові Верховний Суд зазначав, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Порядок видачі свідоцтв про право на спадщину регламентовано Главою 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі - Порядок). Згідно з пунктом 2.1 Глави 10 Порядку спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини (пункт 3.5 Глави 10 Порядку). Пунктом 3.23 Глави 10 Порядку передбачено, що своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу. Згідно з пунктом 2.1. розділу IV Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 11 листопада 2011 року № 3306/5, спадкова справа заводиться посадовою особою органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми), що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, визначених у статтях 1261, 1262, 1266 ЦК України, осіб, вказаних у заповіті, заінтересованих в охороні цього майна, або вимоги кредиторів.

Разом з тим, суд, оцінюючи доводи ОСОБА_1 про поважність пропуску строку в зв`язку з початком повномаштабного вторгнення РФ в Україну, зазначає таке.

Позивач посилається на те, що він не встиг подати заяву до нотаріальної контори, в зв`язку з тим, що 24.02.2022 року розпочалась збройна агресія, але заповідач помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто, з початку повномасштабного вторгнення пройшло майже два роки.

Відповідно до наказів Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 №75, від 22.12.2022 №309 селище ОСОБА_4 перебувало в окупації з 24.02.2022 по 11.09.2022, в зоні активних дій з 11.03.2022 по 13.09.2022, з 14.03.2022 по теперішній час перебуває в зоні можливих (бойових) дій.

Таким чином, на момент смерті ОСОБА_3 . Дергачівська міська територіальна громада не перебувала ні в зоні активних бойових дій, ні в зоні тимчасово окупованої території.

Крім того, згідно пункту І глави І розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, нотаріальні дії можуть вчинюватися будь-яким нотаріусом на всій території України, за винятком випадків, передбачених статтями 9, 55, 60, 65, 66, 71, 72, 85, 103 Закону України „Про нотаріат та інших випадків, передбачених законодавством України. Так, зацікавлені особи мають право звернутися до будь-якого нотаріуса України для заведення спадкової справи, незалежно від останнього місця проживання померлого.

Таким чином встановлені судом обставини у своїй сукупності беззаперечно свідчать про відсутність у позивача об`єктивних та непереборних труднощів, які перешкоджали вчасно прийняти спадщину шляхом подання відповідної заяви протягом шести місяців з моменту відкриття спадщини.

За таких обставин суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. 7, 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити повністю.

Надіслати позивачу копію судового рішення рекомендованим листом з повідомленням про вручення, а відповідачу в електронній формі у порядку, визначеному законом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін:

позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

відповідач: Дергачівська міська рада Харківського району Харківської області, , місцезнаходження: Харківська область, Харківський район, м. Дергачі, площа Перемоги, буд. 5,

треті особи: АТ «IdeaBank», місцезнаходження: м. Львів, вул. Валова, 11, ,

ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 .

Суддя І. М. Нечипоренко