УХВАЛА

14 серпня 2025 року

м. Київ

справа № 367/4233/20

провадження № 61-9656ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сердюка В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сікачов Сергій Юрійович, на рішення Ірпінського міського суду Київської області від 17 грудня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 25 червня 2025 року

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Карташова Анна Сергіївна, про визнання договору недійсним,

ВСТАНОВИВ:

26 липня 2025 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сікачов С. Ю., через підсистему «Електронний суд», звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Ірпінського міського суду Київської області від 17 грудня

2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 25 червня 2025 року

у цій справі.

Касаційна скарга подана з пропуском строку, передбаченим статтею 390 ЦПК України.

До касаційної скарги додано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, яке мотивоване тим, що копію постанови Київського апеляційного суду від 25 червня 2025 року представник заявника отримав

04 липня 2025 року через підсистему «Електронний суд». На підтвердження вказаного суду надано відповідні докази, зокрема картку руху документу у справі № 367/4233/20.

Розглядаючи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Ірпінського міського суду Київської області від 17 грудня 2024 року та постанови Київського апеляційного суду від 25 червня 2025 року, суд приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Відповідно до частин першої, другої статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку

на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів

з дня вручення йому такого судового рішення.

Перевіривши доводи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження зазначених судових рішень та додані до касаційної скарги матеріали, суд вважає, що наявні підстави для поновлення цього строку, оскільки причини його пропуску є поважними.

Проте, касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання

про відкриття касаційного провадження, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору

у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

На виконання вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України представником заявника до касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору від 26 липня 2025 року № 3415-3922-7192-2203 на суму

5 298,32 грн.

Разом з тим, на день подання касаційної скарги неможливо встановити точний розмір судового збору за подання касаційної скарги.

Пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову

у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - визначається вартістю майна.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25 серпня 2020 року у справі

№ 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зазначила, що «майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані

з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви

про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить

про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі

№ 907/9/17 (провадження № 12-76гс18)). Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці».

Майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами (стаття 190 ЦК України).

Тому вимога у цій справі в частині витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння має майновий характер, оскільки підлягає грошовій оцінці, проте касаційна скарга та судові рішення судів попередніх інстанцій не містять відомостей про ціну позову (вартість земельної ділянки).

Отже, ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сікачов С. Ю., слід надати докази (наприклад, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел щодо ринкової вартості спірної земельної ділянки тощо), які підтверджують ціну позову на день подання позовної заяви.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Виходячи з того, що зі змісту поданої касаційної скарги та копій судових рішень неможливо встановити ціну позову станом на день його подання, заявнику необхідно самостійно розрахувати розмір судового збору, виходячи із вартості спірного майна, та згідно з вимогами Закону України «Про судовий збір»

за наступною формулою (А ? 1 % ? 200 %), де А - це вартість спірного майна,

і на підтвердження надати до суду докази його вартості.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено за наступними реквізитами: отримувач коштів ? ГУК у місті Києві/Печерський район/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026007; призначення платежу - «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Таким чином, виходячи із наведених норм права, якщо заявник відповідно

до ухвали суду у встановлений строк усуне недоліки касаційної скарги, вона вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сікачов Сергій Юрійович, про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сікачов Сергій Юрійович, строк на касаційне оскарження рішення Ірпінського міського суду Київської області від 17 грудня 2024 року та постанови Київського апеляційного суду від 25 червня 2025 року.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сікачов Сергій Юрійович, на рішення Ірпінського міського суду Київської області

від 17 грудня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 25 червня 2025 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Сердюк