ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
провадження № 2/753/1307/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" липня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді КАЛІУШКА Ф.А.,

при секретарі ПОСТАНОГОВІЙ І.О.,

за участю сторін: не з`явились

розглянувши в порядку загального позовного провадження в підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Дарницького відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про виключення відомостей з актового запису про народження дитини

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Дарницького відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про виключення відомостей з актового запису про народження дитини.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 30.01.2025 за клопотанням позивача у справі було призначено судово-генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз (м. Київ, вул. Докучаєвська, 4). Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за стст. 384, 385 КК України.

06.05.2025 з Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз надійшло повідомлення про те, що проведення судово-медичної експертизи генетичної ідентифікації згідно вимог ухвали суду від 30.01.2025 неможливо, у зв`язку із тим, що не на одноразові призначення дати відбору, ОСОБА_2 на відбір зразків крові не з`явилась. З огляду на викладене, ухвала суду від 30.01.2025 повернута без виконання.

Ухвалою суду від 12.05.2025 поновлено провадження у даній справі та призначено її в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання.

В підготове судове засідання, яке відбулося 08.07.2025, сторони не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Разом із цим, до початку розгляду справи представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Костроміною В.А. через систему «Електронний суд» було подано клопотання, у якому остання прохає суд повторно призначити у даній справі судово-генетичну експертизу.

Від представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Дарницького відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) через електронну пошту суду надійшло клопотання, у якому остання прохає суд розгляд справи проводити без участі представника Відділу.

Від відповідача будь-яких процесуальних документів на адресу суду на недходило.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених ЦПК України.

Реалізація принципу змагальності в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією (ст. 129 Конституції України).

З матеріалів справи вбачається, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 10.01.2018 розірвано. Під час перебування у шлюбі, ОСОБА_2 народила доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Враховуючи те, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, батьком дитини було записано ОСОБА_1 , який у змісті позовної заяви вказує, що не являється біологічним батьком дитини. На підставі ч. 1 ст. 136 Сімейного кодексу України позивач прохає суд виключити відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як батька дитини з актового запису про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складеного 14.07.2015 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві за №2518.

Отже, наведене вище свідчить про те, що предметом спору у даній справі є оспорювання батьківства.

Верховний Суд у своїй постанові від 16 вересня 2020 року у справі № 303/2609/17 вказав, що висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства, що також узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини (див. рішення у справі «Калачова проти Російської Федерації» від 07 травня 2009 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 17 червня 2020 року у справі № 273/1542/16-ц, від 25 серпня 2020 року у справі № 478/690/18, від 09 вересня 2020 року у справі № 277/836/16-ц.

Відповідно до вимог ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно зі ст. 104 ЦПК України експертиза призначається ухвалою суду, де зазначаються: підстави проведення експертизи; питання, з яких експерт має надати суду висновок; особу (осіб), якій доручено проведення експертизи; перелік матеріалів, що надаються для дослідження; інші дані, які мають значення для проведення експертизи, а також попередження про відповідальність експерта за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Враховуючи викладене вище, а також покладаючи в основу висловлену у постановах правову позицію Верховного Суду, суд дійшов висновку про задоволення клопотання представника позивача, у зв`язку із чим призначає у справі повторну судово-генетичну експертизу, проведення якої доручає експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз.

У відповідності до положень пункту 5 частини 1 статті 252 ЦПК України призначення судом експертизи є підставою для зупинення провадження у справі.

Керуючись стст. 84, 103, 104, 107, 113, 252 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Дарницького відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про виключення відомостей з актового запису про народження дитини повторну судово-генетичну експертизу, на розгляд якої поставити запитання:

- чи являється ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , біологічним батьком малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?

Проведення вказаної експертизи доручити експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз (м. Київ, вул. Докучаєвська, 4).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за стст. 384, 385 КК України.

Оплату за проведення судово-генетичної експертизи покласти на ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ; засоби телефонного зв`язку НОМЕР_1 ). Дані представника позивача - адвоката Костроміної Вікторії Анатоліївни (засоби телефонного зв`язку НОМЕР_2 ).

Зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з`явитись разом з малолітньою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за викликом експерта для надання біологічних зразків та всіх інших необхідних даних.

Дані ОСОБА_2 (адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 )

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ КАЛІУШКО Ф.А.