ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/2298/23
У Х В А Л А

11 серпня 2025 року селище Петриківка

Петриківський районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Говорухи В.О., за участю секретаря судового засідання Неймак М.В., розглядаючи у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання договорів недійсними, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державних реєстрацій іпотек та обтяжень нерухомого майна; за зустрічним позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 про визнання недійсним договорів купівлі-продажу; за зустрічним позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_1 і ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні майном, -

В С Т А Н О В И В:

З грудня 2023 року в провадженні Петриківського районного суду Дніпропетровської області перебуває позовна заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання договорів недійсними, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державних реєстрацій іпотек та обтяжень нерухомого майна, за зустрічним позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання недійсним договорів купівлі-продажу і зустрічним позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_1 і ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні майном.

06.08.2025 від представника відповідача за первісним позовом і позивача за зустрічним позовом ОСОБА_6 - адвоката Бардаченко В.В. через підсистему «Електронний суд» та 07.08.2025 в судовому засіданні подано клопотання/заява про залучення доказів в якій зазначає,що тільки після минулого судового засідання ОСОБА_8 надіслав ОСОБА_6 , копії нових доказів: квитанцій про сплату ним податку на нерухоме майно за спірне домоволодіння та копію попереднього Договору купівлі-продажу спірного домоволодіння від 06.07.2007 сторонами якого зазначено ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , який не був власником спірного домоволодіння та який разом з ОСОБА_10 шахрайским шляхом продав будинок ОСОБА_8 , а останньому повідомив, що вони здали спірний будинок у довготривалу оренду з оплатою усієї оренди в рахунок погашення боргів ОСОБА_8 перед ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

Перевірити існування та справжність зазначених доказів ОСОБА_6 об`єктивно не мав можливості в силу положень ст.5, 8 ЗУ «Про нотаріат» (нотаріальна таємниця) та ст.60 ЗУ «Про банки та банківську діяльність».

Зазначені докази безпосередньо відносяться до предмету доказування по даній справі, адже вони підтверджують добросовісність ОСОБА_8 , який нікому не продавав спірний будинок та лише здавав його у довгострокову оренду з метою погашення його боргів. А, дублікати правовстановлюючих документів ОСОБА_8 був вимушений замовити пред продажем свого будинку ОСОБА_6 саме тому, що усі оригінали документів на його домоволодіння ОСОБА_8 добровільно передав шахраям: ОСОБА_9 та ОСОБА_10 зв`язок з якими у нього на даний час відсутній.

Зазначені обставини відносяться до предмету доказування зустрічної позовної заяви ОСОБА_6 у якій він посилається на законність укладених ним договорів купівлі-продажу спірного домоволодіння та свою добросовісність як набувача та посилається на добросовісність продавця домоволодіння. Адже, сам факт купівлі ОСОБА_6 житлового будинку у якому проживають орендарі жодним чином не спростовує його добросовісність. Наприклад: більше 90% покупців на електронних торгах нерухомого майна в Україні не оглядають нерухоме майно перед його купівлею за місцем його фактичного розташування та обмежуються оглядом його фотографій та документів на нього. Від цього жоден з таких покупців не втрачає свою добросовісність. Більш того, в силу положень ч.5 ст12 ЦК України добросовісність будь-якої особи презюмується. З цього приводу в Україні вже багато років існує усталена судова практика Верховного Суду.

Попередній договір купівлі-продажу спірного домоволодіння від 06.07.2007 року має важливе значення для ухвалення законного та обґрунтованого рішення по даній справі, адже він повністю спростовує доводи позивачів та доводить, що саме ОСОБА_11 діяв недобросовісно, коли купив у шахраїв ( ОСОБА_12 та ОСОБА_9 ) будинок ОСОБА_8 та весь час вдавав, що є орендатором його будинку на тривалий строк. Банківські квитанції доводять що ні орендар ОСОБА_11 , ні його спадкоємці - позивачі, які продовжили орендувати будинок ОСОБА_8 , - навіть не сплачували роками податки на нерухомість за домоволодіння, яке «нібито» купив, а не орендував за своє життя ОСОБА_11 . Натомість усі податки за спірне нерухоме майно сплачував саме ОСОБА_8 , який правомірно вважав себе власником зазначеного домоволодіння та мав право вільно розпоряджатися своєю власністю.

Таким чином адвокат Бардачено В.В. просить суд залучити вищезазначені докази, які тільки недавно з`явилися у ОСОБА_6 .

В судовому засіданні адвокат Бардачено В.В. підтримав своє клопотання та просить долучити дані докази до справи так як вказані докази отримані ним напередодні даного судового засідання від представника відповідача адвокат Бабенко О.А., а отже з об`єктивних причин не могли бути ним надані суду.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 адвокат Бєлан С.В., якого підтримав представник ОСОБА_2 адвокат Баришніков А.Г. заперечували проти прийняття копії вказаних документів, оскільки строки для його подання вже давно сплили. Вказані докази не мають значення для даної справи.

Вирішуючи питання про прийняття до долучення до справи копії 2-х квитанцій про сплату податку на нерухоме майно і копія попереднього договору купівлі-продажу спірного домоволодіння від 06.07.2007 року, суд виходить з наступного.

Пунктом 2 та пунктом 6 ч. 1 ст. 43 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам та користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

За змістом положень частини другої та четвертої статті 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Виходячи з положень ч.8 ст.83 ЦПК України, докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадків, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим кодексом.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх клопотанням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Відповідно до ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Статтю 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Зазначена норма гарантує «право на суд», одним з елементів якого є право на доступ до суду, тобто право ініціювати судовий розгляд цивільної справи (див. mutatismutandis рішення Європейського суду з прав людини (далі за текстом - ЄСПЛ) від 21 лютого 1975 року у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golderv. theUnitedKingdom), заява № 4451/70, § 36).

Так у справі «Delcourt v. Belgium» Європейський суд з прав людини зазначив, що у демократичному суспільстві у світі розуміння Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (даліКонвенція), право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало меті та призначенню цього положення.

Надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду, не сприяє правовій визначеності, належному здійсненню правосуддя та є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини: від 28 жовтня 1998 року у справі «Перед де Рада Каваніллес проти Іспанії», від 13 січня 2000 року у справі «МірагальЕсколано та інші проти Іспанії», від 08 березня 2017 року у справі «ТОВ «Фріда» проти України»).

Згідно з практикою ЄСПЛ, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, необхідно уникати надто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Надто суворе тлумачення судом процесуальних норм позбавляє позивача, або інших учасників справи права доступу до суду, що згідно з прецедентною практикою Європейського Суду з прав людини є порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Ухвалою суду від 16.06.2025 пояснення ОСОБА_3 від 09.05.2025 з долученою копією попереднього договору від 07.06.2007, залишені без розгляду і повернуті заявнику.

Копія документів надана в даному судовому засіданні адвокатом Бардаченко В.В. перебувала у володінні ОСОБА_3 , а тому не могла бути подана суду представником Красюка І.І. до фактичної передачі йому таких документів.

Отже, враховуючи наведені норми процесуального закону, практику Європейського суду з прав людини, доводи представника ОСОБА_6 - адвоката Бардаченко В.В. щодо поновлення строку та долучення до справи доказів, суд приходить до висновку про можливість такого поновлення процесуального строку для подання доказів та долучення їх до матеріалів справи.

Також суд зауважує, що на даній стадії не здійснюється оцінка доказів. Оцінку належності, допустимості, достовірності долучених доказів судом буде здійснено в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення по суті.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 43, 44, 49, 126,147, 175, 177, 178, 194, 258-260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Поновити представнику відповідача за первісним позовом і позивачу за зустрічним позовом ОСОБА_6 - адвокату Бардаченко В.В. процесуальний строк для подання доказів та долучити до матеріалів справи копії квитанцій про сплату ним податку на нерухоме майно за спірне домоволодіння та копію попереднього Договору купівлі-продажу спірного домоволодіння від 06.07.2007.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Повний текст ухвали суду складено 11.08.2025.

Суддя В.О. Говоруха