12.08.2025 Справа № 756/4146/25
Унікальний номер 756/4146/25
Номер провадження 2/756/3342/25
У Х В А Л А

про відмову у призначенні експертизи

08 серпня 2025 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шролик І.С.,

секретарь судового засідання - Лисенко Д.О.,

за участю: представника позивача - ОСОБА_4,

відповідача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - Токовенка Олексія Володимировича про призначення судової почеркознавчої експертизи у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики,

УСТАНОВИВ:

26 березня 2025 року представник позивача ОСОБА_3 - адвокат Кравець А.О. через систему «Електронний суд» звернулася до Оболонського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики, у якому просила стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 суму боргу 43000,00 доларів США та 3% річних, що становить 87,12 доларів США.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 березня 2025 року головуючим суддею призначено Шролик І.С.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 02 квітня 2025 року позовну заяву ОСОБА_3 залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 18 квітня 2025 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання на 28 травня 2025 року.

28 травня 2025 року представник відповідача - адвокат Набруско Я.В. за заявою ознайомився із матеріалами справи та подав заяву про відкладення розгялд справи.

За клопотанням представника відповдача, підготовчий розгляд справи відкладено до 23 червня 2025 року.

Про належне сповіщення представника відповідача в матеріалах справи міститься розписка.

23 червня 2025 року представник відповідача - адвокат Набруско Я.В. засобами електронного зв`язку подав клопоатння про вдкладення розгляд справи у звязку з перебуванням у щорічній відпустці. Будь-які докази поважності відсутності до клопотання не надано.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 23 червня 2025 року, занесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 04 серпня 2025 року.

04 серпня 2025 року через систему «Електронний суд» від представника відповідача ОСОБА_1 - Токовенка О.В. надійшло клопотання про призначення експертизи, у якому зазначає, що для підтвердження факту підробки позивачем розписки щодо отримання коштів у розмірі 43000 доларів США (позики), необхідна почеркознавча експертиза почерку та підпису відповідача. Відповідач зазначає, що не має у своєму розпорядженні оригіналу розписки від 23 грудня 2024 року і тому самостійно не може замовити висновок експерта. З цих підстав просить суд призначити у справі судову почеркознавчу експертизу.

В судовому засіданні 04 серпня 2025 року представник відповідача - адвокат Токовенко О.В. заявив клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експетртизи. В обгрунтвання клопотання посилається, що відповідачем визнається факт отримання в борг від позивача коштів на суму 20000 доларів США. Вважає розписку про отримання 43000 доларів США підробленою.

В судовому засіданні 04 серпня 2025 року представнику відповідача розяснені вимоги Інструкції з призначення почеркознавчої експертизи щодо відібрання судом експериментальних зразків почерку та підпису відповача та надання умовно - вільних зразків з метою призначення експертизи.

Через відсутність відповідача та не надання представником умовно-вільних зразків почерку відповідача в судовому засіданні оголошено переву до 08 серпня 2025 року.

Представник позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 06 серпня 2025 року через систему "Електронний суд" подала до суду заяву, у якій виклала заперечення на клопотання відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи. У заяві вказала, що позивач ОСОБА_3 вважає, що такі дії сторони відповідача свідчать про наміри здійснити затягування судового процесу з метою відтермінування виконання своїх зобов`язань за розпискою, що в своє чергу є порушення права позивача на ефективний захист порушеного права. З цих підстав, просила вказане клопотання представника відповідача залишити без розгляду, через порушення строків подання.У судовому засіданні від 08 серпня 2025 року на обговорення поставлено клопотання представника відповідача про призначення почеркознавчої експертизи.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 не заперечував факт існування боргових відносин, проте заперечив, що розписувався в розписці. Клопотання про призначення експертизи підтримав та просив його задовольнити. Умовно-вільні зразки почерку та підпису не приніс, просив приєднати рукописний текст з його щотиждневика.

Представник позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечила проти задоволення клопотання про призначення почеркознавчої експертизи. З підстав свідомого затягування стороою відповідача судового процесу.

Вислухавши позиції представника позивача та відповідача, суд приходить до висновку, що клопотання про призначення експертизи не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, відповідно до вимог ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Практика ЄСПЛ неодноразово при вирішенні питання справедливості судового розгляду базувалася на положеннях щодо визначення і дотримання строків судового процесу та його стадійності, оскільки саме ці положення дисциплінують учасників процесу, тим самим справедливо регулюють процесуальну поведінку сторін, визначаючи для них рівні умови для доведення своєї правової позиції.

Крім того, суд здійснює провадження у справі з дотримання принципу пропорційності відповідно до положень ст. 11 ЦПК України.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом».

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 2 п. 8 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Згідно з частиною першою статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження в справі і закінчується закриттям підготовчого засідання (частина друга статті 189 ЦПК України).

За положеннями ч. 1 ст. 209 ЦПК України, завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Згідно з вимогами ч. 1 та ч. 2 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Статтею 222 ЦПК України встановлені вимоги щодо розгляду заяв і клопотань. Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 222 ЦПК України, головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

За ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У Постанові Верховного Суду від 05 березня 2025 року у справі № 367/6134/19, провадження № 61-12301св24, Верховний Суд посилається на висновок Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16 грудня 2021 року в справі № 910/7103/21, який виснував, що відповідно до практики Верховного Суду, яку колегія суддів враховує на підставі частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Водночас такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу, як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

З посиланням на цей правовий висновок Касаційного господарського суду, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 05 жовтня 2022 року в справі № 204/6085/20 зазначив про можливість повернення на підготовче засідання у разі наявності обґрунтованих підстав для цього.

Аналогічні правові висновки містяться у постановах Верховного Суду від 05 жовтня 2022 року у справі № 204/6085/20, провадження № 61-21431св21, від 30 травня 2024 року у справі № 308/14745/21, провадження № 61-10630св23, від 03.10.2019 у справі № 902/271/18, від 16.02.2021 у справі № 922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 у справі № 923/525/20.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 23 червня 2025 року, занесеною до протоколу судового засідання, підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду на 04 серня 2025 року.

У процесі судового розгляду справи, а саме після закриття підготовчого провадження, представник відповідача звернувся до суду з клопотанням про призначення експертизи, тобто виникли обставини, дослідження яких можливе лише на стадії підготовчого провадження. Так, клопотання про призначення експертизи подано з порушенням строку, визначеного нормами ЦПК України для його подання, при цьому, суд констатує, що відповідач не обґрунтував неможливість його подання у визначений строк з поважних причин, з клопотаннями чи заявами про поновлення порушеного процесуального строку відповідач та його обидва представники до суду не зверталися.

Окрім того, ознайомившись із матеріалами справи 28 травня 2025 року, сторона відповідача відзив у передбачений строк суду не подала.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Підсумовуючи все викладене вище, оскільки представником відповідача не наведені причини пропуску процесуального строку на подання клопотання про призначення судової експертизи, такі причини пропуску не визнані судом поважними та відповідне клопотання про призначення почеркознавчої експертизи подане представником відповідача під час розгляду справи по суті, а не під час підготовчого провадження, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача, поданого його представником про призначення почеркознавчої експертизи.

Керуючись ст. 11, 12, 103,126, 209, 222 ЦПК України суддя, -

УХВАЛИЛА:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - Токовенка Олексія Володимировича про призначення судової почеркознавчої експертизи у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали складено 12 серпня 2025 року.

Суддя І.С. Шролик