Номер провадження 2/387/704/25
У Х В А Л А

про залишення без руху

19 серпня 2025 року селище Добровеличківка

Суддя Добровеличківського районного суду Кіровоградської області Солоненко Т. В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Помічнянської міської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації, видалення публікації та публічне вибачення

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою з вимогами до Помічнянської міської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, в якій просить:

визнати інформацію, поширену ІНФОРМАЦІЯ_1 на офіційній Facebook-сторінці Помічнянської міської ради тако., що є недостовірною та порушує її немайнові права;

зобов`язати Помічнянську міську раду видалити зазначену публікацію з офіційної сторінки;

зобов`язати відповідача старостувати поширену недостовірну інформацію шляхом опублікування вибачення на тій же офіційній сторінці.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.08.2025 вказану позовну заяву передано на розгляд судді Солоненко Т.В.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, дійшов висновку про наявність підстав залишення її без руху, виходячи з наступного.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

У відповідності до п.2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Позовна заява, в порушення положень наведеної норми, не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача. Крім того, в позовній заяві не зазначено адреси електронної пошти відповідача.

Згідно п. 5 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Проте, позивачкою не надано та не зазначено докази, що підтверджують обставини, наведені в позовній заяві, а саме що поширено інформацію про особу позивача .

У поданій заяві позивач просить: «Зобов`язати відповідача спростувати поширену недостовірну інформацію шляхом опублікування вибачення на тій же офіційній сторінці».

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку позивач просить від суду. При цьому спосіб захисту порушеного права, свободи чи інтересу має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає цивільні справи лише в межах позовних вимог.

Вибір способу захисту особистого немайнового права, зокрема права на повагу до гідності та честі, права на недоторканість ділової репутації, належить позивачеві.

Водночас особа, право якої порушено, може обрати як загальний, так і спеціальний способи захисту свого права, визначені законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. У зв`язку із цим необхідно брати до уваги, що відповідно до статті 275 ЦК України захист особистого немайнового права здійснюється у спосіб, установлений главою 3 цього Кодексу, а також іншими шляхами відповідно до змісту цього права, способу його поширення та наслідків, які спричинило це порушення.

До таких спеціальних способів захисту належать, наприклад, спростування недостовірної інформації та/або право на відповідь (стаття 277 ЦК України), заборона поширення інформації, якою порушуються особисті немайнові права (стаття 278 ЦК України) тощо.

Відповідно до статей 94, 277 ЦК України фізична чи юридична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Водночас необхідно враховувати такі відмінності: а) при спростуванні поширена інформація визнається недостовірною, а при реалізації права на відповідь особа має право на висвітлення власної точки зору щодо поширеної інформації та обставин порушення особистого немайнового права без визнання її недостовірною; б) спростовує недостовірну інформацію особа, яка її поширила, а відповідь дає особа, стосовно якої поширено інформацію.

Такий спеціальний спосіб захисту гідності, честі та ділової репутації, як припинення подальшого поширення інформації, що принижує честь, гідність та репутацію фізичної особи (стаття 278 ЦК України), передбачає два види припинення інформації: 1) коли право порушується, 2) коли право уже порушене. Такий спосіб захисту орієнтований на застосування до масових поширень інформації.

Відмінність такого способу захисту особистих немайнових прав від спростування недостовірної інформації полягає не лише в меті застосування цих способів, але й у тому, що заборона поширення інформації (яка готується до поширення або яка вже поширена) може бути застосована й у разі поширення інформації незалежно від того, чи вона є недостовірною, чи абсолютно правдивою. Тобто позивач лише доводить, що зазначена інформація порушує його особисті немайнові права.

Задовольняючи позов, суд повинен у резолютивній частині рішення зазначити, чи було порушено особисте немайнове право особи, яка саме інформація визнана недостовірною та порочить гідність, честь чи ділову репутацію позивача, а також вказати на спосіб захисту порушеного особистого немайнового права.

З викладених позовних вимог неможливо встановити яку саме інформацію, що поширена відповідачем, позивачка вважає недостовірною та такою, що порочить честь, гідність, ділову репутацію та порушує її особисті немайнові права.

З наведеного у прохальній частині позову неможливо визначити, яка конкретно інформація не відповідає дійсності та порушує особисті немайнові права позивачки, яким конкретно чином така інформація розповсюджена та які дії має вчинити саме відповідач на поновлення порушених прав позивачки.

Окрім цього, відповідно до п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», відповідачами у справі про захист гідності, честі чи ділової репутації є фізична або юридична особа, яка поширила не достовірну інформацію, а також автор цієї інформації. Пунктом 12 даної Постанови визначено, що належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайту, особи яких позивач повинен встановити та зазначити в позовній заяві.

Так, позивачкою в позовній заяві в якості відповідача по справі зазначено Помічнянську міську раду Новоукраїнського району Кіровоградської області, однак, позивачка не зазначена автора цієї публікації та не надала доказів, про те, що ОСОБА_2 поширив інформацію від імені Помічнянської міської ради, як її представник. Відсутність вказаних відомостей перешкоджає визначенню суб`єктного складу відповідачів у поданій позовній заяві, що унеможливлює визначення спірності цивільних правовідносин, які виникли між позивачем та відповідачем.

Окрім того, позивачкою не зазначено чим підтверджується, що саме відповідач Помічнянська міська рада Новоукраїнського району Кіровоградської області, є власником зазначеної сторінки у соціальній мережі Fecebook.

Згідно п.26 Постанови Пленуму ВСУ від 27.02.2009 № 1«Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» суд не вправі зобов`язувати відповідача вибачатися перед позивачем у тій чи іншій формі, оскільки примусове вибачення як спосіб судового захисту гідності, честі чи ділової репутації за поширення недостовірної інформації не передбачено у статтях 16, 277 ЦК.

Положеннями ч. 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із ст.6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношені до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Частиною 3 ст.4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до ст.7 Закону України "Про державний бюджет України 2025 року" установити з 1 січня 2025 році прожитковий мінімум працездатних осіб - 3028,00 гривень.

Отже 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1211,20 грн.

З матеріалів позовної заяви з`ясовано, що позивачка звернулась до суду та надала платіжну інструкцію 1.262995219.1 від 15.08.2025 про сплату судового збору за одну позовну вимогу немайнового характеру у розмірі 1211,20 грн.

При цьому суд зважає, що в позовній заяві заявлено три вимоги немайнового характеру, а саме: визнання інформації недостовірною, зобов`язання видалити публікації з офіційної сторінки та зобов`язання спростувати поширену інформацію шляхом опублікування вибачення .

Отже, позивачці за подання даного позову необхідно доплатити судовий збір ще за дві позовні вимогу немайнового характеру у розмірі 1211,20 гривень за кожну, із зазначенням реквізитів: із зазначенням реквізитів: Отримувач коштів ГУК у Кіров.обл./тг Добровел/22030101 , Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37918230, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача UA0011503, Код класифікації доходів бюджету 22030101. Призначення платежу: 101 __ (реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Добровеличківський районний суд Кіровоградської області (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, вказані обставини позбавляють можливості відкрити провадження у справі.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Помічнянської міської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації, видалення публікації та публічне вибачення - залишити без руху, надавши строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали, для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачці, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Таїсія СОЛОНЕНКО