Справа № 641/190/23
Провадження № 2-о/641/141/2025
У Х В А Л А

19 серпня 2025 року м. Харків

Слобідський районний суд міста Харкова у складі судді Кожихової Г.В., розглянувши заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Грищенка Олега Володимировича про участь ОСОБА_1 у судовому засіданні за клопотанням ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради, ОСОБА_2 про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Слобідського районного суду міста Харкова перебувають матеріали клопотання № 641/190/23 ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради, ОСОБА_2 про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною.

Ухвалою Слобідського районного суду міста Харкова від 13.08.2025 вказану заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами окремого провадженняз викликом заявника, заінтересованої особи, представника особи, щодо якої ставиться питання про визнання недієздатною та особи, щодо якої ставиться питання про визнання недієздатною.

В подальшому на офіційну електронну адресу суду надійшла заява за підписом адвоката Грищенка Олега Володимировича, в якій порушується питання про здійснення розгляду справи № 641/190/23 за участю заявника ОСОБА_1 в режимі відеоконференції.

Розглянувши вказану заяву, суд дійшов висновку про повернення її заявнику без розгляду з таких підстав.

Як визначено ч. 6 ст. 14 ЦПК України, адвокати реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Крім того, у п. 7.34 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.09.2023 у справі № 204/2321/22 зазначено: «адвокати реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку (пункт 10 Положення про ЄСІТС).

Також в п. 7.50 вказаної постанови Великої Палати Верховного Суду вказано, що «слід розмежовувати спосіб звернення до суду із вимогами до оформлення процесуального документа. Якщо електронний документ підписаний накладенням електронного підпису, який забезпечує ідентифікацію фізичної особи (за виключенням адвокатів та інших, передбачених пунктом 10 Положення про ЄСІТС осіб), але електронний підпис накладений без використання підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, а процесуальний документ направлений на офіційну електронну адресу суду, то відсутні правові підстави стверджувати, що такий електронний документ не підписаний».

Надалі Велика Палата Верховного Суду в п. 7.53 згаданої постанови зазначає: «звернення фізичної особи (за виключенням адвокатів та інших, передбачених пунктом 10 Положення про ЄСІТС осіб) до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду».

Враховуючи наведене, Велика Палата Верховного Суду виснувала, що «законодавцем допускається подання фізичною особою нарівні з паперовою формою, зокрема, апеляційних скарг в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи та подання такого документу через підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет», або з використанням офіційної електронної адреси із засвідченням кваліфікованим електронним підписом. Звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Однак, наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку» (п. 12.1. - 12.3. постанови суду).

Враховуючи наведені вище положення процесуального законодавства та висновки Великої Палати Верховного Суду щодо його застосування, фізичні особи дійсно мають право звертатись до суду з процесуальними документами шляхом їх направлення на офіційну електронну адресу та скріплення електронним цифровим підписом.

Проте, на відміну від фізичних осіб, єдиним можливим способом звернення адвоката до суду з процесуальними електронними документами, є їх подання через підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Всупереч наведених вимог законодавства щодо порядку подання електронних процесуальних документів, заява по справі № 641/190/23 від імені адвоката Грищенка О.В., надіслана на офіційну електронну адресу суду (а не за допомогою підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет»), тобто з порушенням визначеного законом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 ЦПК України, письмова заява, клопотання чи заперечення підписується заявником чи його представником.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Керуючись ст.ст. 183, 258-261, ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката Грищенка О.В.про здійснення розгляду справи № 641/190/23 за участю заявника в режимі відеоконференції повернути без розгляду.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ганна КОЖИХОВА