Справа № 187/1918/24
№ провадження 2/196/76/2025
УХВАЛА

про зміну предмету позову та

про залишення позовної заяви без руху

11.08.2025 с-ще Царичанка

Царичанський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Костюкова Д.Г., за участю секретаря судового засідання Дорошенко В.В., прокурора Усатого О.П., представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Лук`яненка Я.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку загального позовного провадження в залі суду в с-щі Царичанка Дніпропетровської області цивільну справу за позовом керівника Слобожанської окружної прокуратури Катеби Олега Анатолійовича в інтересах держави в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації - обласної військової адміністрації до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Філія "Східний лісовий офіс" державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України", Петриківська селищна рада Дніпровського району Дніпропетровської області, про скасування державної реєстрації земельних ділянок в ДЗК та їх витребування, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Царичанського районного суду Дніпропетровської області перебуває цивільна справа за позовом керівника Слобожанської окружної прокуратури Катеби Олега Анатолійовича в інтересах держави в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації - обласної військової адміністрації до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Філія "Східний лісовий офіс" державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України", Петриківська селищна рада Дніпровського району Дніпропетровської області, про скасування державної реєстрації права власності, державної реєстрації земельних ділянок в ДЗК та усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельними ділянками лісогосподарського призначення загальною площею 1,73 га шляхом їх повернення.

23.06.2025 через систему "Електронний суд" від позивача керівника Слобожанської окружної прокуратури надійшла заява про зміну предмету позову, відповідно до якої позовні вимоги позивачки, заявлені у первісному позові, доповнені позовними вимогами наступного змісту: витребувати у власність держави в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації - Дніпропетровської обласної військової адміністрації із незаконного володіння ОСОБА_1 земельні ділянки лісогосподарського призначення площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2053, площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2054, площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2055, площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2056, площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2057, які розташовані на території Петриківської селищної ради Дніпровського району; скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 на земельні ділянки лісогосподарського призначення площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2053, площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2054, площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2055, площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2056, площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2057; скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрації іншого речового права права забудови земельної ділянки (суперфіцій) за ОСОБА_2 на земельні ділянки лісогосподарського призначення площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2053, площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2054, площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2055, площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2056, площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2057; скасувати державну реєстрацію в Державному земельному кадастрі земельних ділянок площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2053, площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2054, площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2055, площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2056, площею 0,3460 га з кадастровим номером :03:001:2057. В обґрунтування заяви про зміну предмету позову у цій справі, зазначено, що під час звернення до суду з даним позовом прокуратурою визначено спосіб захисту шляхом пред`явлення саме негаторного позову, водночас згідно актуальної практики Верховного Суду, саме вимога про витребування земельної ділянки лісогосподарського призначення з незаконного володіння (віндикаційний позов) є ефективним способом захисту права власності.

29.07.2025 через систему "Електронний суд" від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Лук`яненка Я.В. надійшла заява, відповідно до якої представник просив заяву прокурора про зміну предмету позову повернути прокурору, оскільки вважає, що заява про зміну предмету позову містить не лише зміну предмету позову, а й одночасно зміну підстав позову (з негаторного позову на віндикаційний позов), що суперечить положенням цивільного процесуального законодавства та виходить за межі наданих ст.49 ЦПК України прав стороні позивача. Крім того зазначив, що 09 квітня 2025 року набрав чинності Закон України № 4292-IX «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача». Згідно приписів абзацу 2 частини 4 статті 177 Цивільного кодексу України, доповнення до якого були зроблені Законом № 4292-IX, у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви. Таким чином, керуючись ч.11 ст.187 ЦПК України просить залишити позовну заяву без руху до усунення позивачем зазначених обставин, шляхом надання можливості органам прокуратури проведення експертно-грошової оцінки земельних ділянок, щодо яких заявлено позов, внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна.

11.08.2025 через систему "Електронний суд" від позивача керівника Слобожанської окружної прокуратури надійшли заперечення на заяву представника відповідача - адвоката Лук`яненка Я.В., в якій щодо повернення заяви прокурору про зміну предмету позову зазначено, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Прокурор здійснив заміну одних позовних вимог іншими, тобто змінив предмет позову. При цьому твердження представника відповідача про те, що заявою прокурора одночасно здійснюється зміна і предмету, і підстав позову, є помилковим. Оскільки заміна позовних вимог іншими вимогами, відбувається саме шляхом зміни предмету позову. При цьому у висновках Верховного суду, які вказані представником відповідача, а саме: справа №924/1473/15, №201/4160/19 та №922/3960/23, чітко визначено, що не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права. Таким чином, прокурором дотримано усіх процесуальних та матеріальних вимог при поданні заяви про зміну предмету позову. Також, щодо залишення позовної заяви прокурора без руху зазначено, що чинним законодавством не визначено обов`язку органів державної влади, місцевого самоврядування або прокурора вносити на депозитний рахунок суду грошових коштів у всіх категоріях справ. Обов`язок внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна передбачено у разі подання позовної заяви про витребування нерухомого майна саме від добросовісного набувача, що передбачено приписами частини 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України (в редакції Закону № 4292-ІХ). Питання добросовісності чи недобросовісності набувача судом визначається виходячи із конкретних обставин справи та може бути вирішене лише після дослідження доказів, наданих сторонами, на стадії ухвалення судового рішення. Таким чином, у випадку встановлення обставин недобросовісності набувача суд задовольняє позов без застосування ч. 5 ст. 390 ЦК України. Отже, при ухвалені рішення, суд має самостійно дослідити всі наявні матеріали в справі та вирішити питання добросовісності чи недобросовісності набувача. При цьому суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього (до ухвалення судового рішення) внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Тобто, законодавцем не визначено чіткого часового проміжку чи стадії, на якій орган державної влади, місцевого самоврядування або прокурор повинен внести кошти на депозитний рахунок. Позовну заяву Слобожанською окружною прокуратурою Дніпропетровської області подано до суду 11.10.2024 з дотриманням вимог ст.177 ЦПК України, у зв`язку з чим, ухвалою Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 02.12.2024 позовну заяву прокурора прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 187/1918/24. Прокурор звернувся з даним позовом з дотриманням всіх вимог діючого на той час законодавства. Абзац другий ч. 4 ст. 177 ЦПК України не містить умов та порядку компенсації вартості нерухомого майна, а також порядку обчислення та перебігу граничного строку, оскільки є нормою процесуального права, а не нормою матеріального права. Стаття 177 ЦПК України лише встановлює вимоги до документів, що додаються до позовної заяви. Таким чином, абзац другий ч. 4 ст. 177 ЦПК України не має зворотної дії в часі. Оскільки позовна заява відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України у редакції, чинній на 11.10.2024, підстав для подання прокурором до суду експертно - грошової оцінки спірної земельної ділянки та документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в сумі їх вартості, немає. Враховуючи вищевикладене, прохають відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача про повернення прокурору заяви про зміну предмету позову та залишення позову прокурора без руху.

Представник позивача прокурор Усатий О.П. в підготовчому засіданні прохав прийняти до розгляду заяву про зміну предмету позову та відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача про повернення прокурору заяви про зміну предмету позову та залишення позову прокурора без руху, з підстав, викладених у письмових запереченнях.

Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Лук`яненко Я.В. в підготовчому засіданні заперечував проти прийняття до розгляду заяви прокурора про зміну предмету позову та вважав за необхідне залишити позов прокурора без руху, з підстав, викладених у його заяві від 29.07.2025.

Представник позивача Дніпропетровської обласної державної адміністрації - обласної військової адміністрації - Шушпан А.Р. в підготовче засідання не з`явилася, надіславши до суду заяву про проведення подальшого розгляду справи у відстуність їх представника.

Відповідачка ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, в підготовче засідання не з`явилася, будь-яких заяв чи клопотань до суду не надіслала.

Представник третьої особи Філії "Східний лісовий офіс" державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" в підготовче засідання не з`явився, до суду надійшла заява про проведення розгляду справи у відсутність їх представника.

Представник третьої особи Петриківської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, в підготовче засідання не з`явився.

Суд, заслухавши сторони, вивчивши заяви та клопотання сторін, перевіривши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини третьоїстатті 49 ЦПК Українидо закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять фактичні обставини (юридичні факти), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві вимога позивача з нормативно-правовою кваліфікацією матеріально- правових відносин між сторонами.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом. Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого, на відміну від первісно обраного способу захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Заяви представника відповідача що заява прокурора про зміну предмету позову одночасно змінює і його підстави суд вважає хибними, оскільки підстава позову (незаконне вибуття земельної ділянки з власності держави) залишилася незмінною.

Враховуючи, що позивач у встановлений законом строк подав заяву про зміну предмету позову, оскільки зміна предмету позову необхідна для захисту прав позивача, то суд вважає за необхідне вказану заяву прийняти до розгляду та долучити її до матеріалів справи, розгляд справи проводити з урахуванням заяви про зміну предмету позову.

Разом з тим, вимоги представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Лук`яненка Я.В. про залишення позову прокурора без руху є слушними з огляду на наступне.

Так, Законом України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» № 4292-ІХ від 12.03.2025, який набрав чинності 09.04.2025, було внесено зміни, зокрема, до статей 261, 388, 390 і 391 ЦК України.

Відповідно до Прикінцевих та перехідних положень вищевказаного Закону, положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, та чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.

Частиною 2 статті 391 ЦК України передбачено, що якщо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, незалежно від того, чи мав такий орган відповідні повноваження, вчинялися будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, в результаті яких набувачем такого майна став суб`єкт права приватної власності, спори щодо володіння та/або розпоряджання, та/або користування таким майном відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування вирішуються на підставі статей 387 і 388 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 390 ЦК України суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві. Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади. Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Згідно з ч.2 ст.185 ЦПК України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму.

Вищевказані зміни до норм процесуального закону внесені після відкриття провадження у справі, водночас позивачем заяву про зміну предмету позову, відповідно до якої змінено спосіб захисту шляхом пред`явлення вимоги про витребування земельної ділянки лісогосподарського призначення з незаконного володіння (віндикаційний позов), подано до суду 23.06.2025, а тому підлягають застосуванню після набрання чинності вищевказаних законодавчих змін.

Суд звертає увагу, що у заяві про зміну предмету позову відсутні посилання прокурора про недобросовісність набуття ОСОБА_1 та ОСОБА_3 спірних земельних ділянок та застосовані посилання на положення чинного законодавства, щодо витребовування майна у добросовісного набувача.

Поміж тим, відповідно до ч.5 ст.12 ЦК України добросовісність набувача презюмується, тобто, незаконний набувач вважається добросовісним, поки протилежне не буде встановлено рішенням суду, про що також зазначено у постанові ВП ВС від 20.11.2018 у справі № 907/50/16.

З урахуванням вищевикладеного, виконання вимог абзацу 2 частини 4 ст.177 ЦПК України при витребуванні прокурором (державним органом) майна у особи за відсутності судового рішення щодо визнання цієї особи недобросовісним набувачем, є обов`язковими.

Судом встановлено, що прокурором при зверненні до суду з вказаним позовом сплачено судовий збір за 20 заявлених вимог немайнового характеру у розмірі 48 448,00 грн. Однак, відповідно до заяви про зміну предмету, прокурором змінено вимоги про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні спірними земельними ділянками на вимоги про витребування спірних земельних ділянок, які є вимогами майнового характеру, оскільки предметом таких вимог є повернення права власності на земельні ділянки, тобто майно.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно з ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Поміж тим, документи, що підтверджують вартість спірних земельних ділянок, експертно-грошова оцінка яких здійснена в порядку, визначеному законом станом на день звернення до суду, тобто в даному випадку на 23.06.2025 (дата подання заяви про зміну предмету позову), що і є ціною позову, з якої вираховується розмір судового збору за пред`явлення до суду вимог майнового характеру, до заяви про зміну предмету позову не додані, які і не додані документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка спірної земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, яка чинна на дату подання заяви про зміну предмету позову.

Крім того, у порушення вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить ціни позову.

Суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали (ч. 11 ст. 187 ЦПК України).

Враховуючи вищевикладене, позивачу у встановлений строк необхідно зазначити ціну позову; долучити до позовної заяви докази, що підтверджують вартість спірних земельних ділянок, експертно-грошова оцінка яких здійснена в порядку, визначеному законом станом на день звернення до суду, тобто на 23.06.2025; надати докази внесення грошових коштів у вищевказаному розмірі на депозитний рахунок Царичанського районного суду Дніпропетровської області: код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26239738, банк отримувача: ДКС України, місто Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача: UA0017442; долучити докази сплати судового збору у розмірі відповідно до вартості спірного майна.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 12, ч. 4 ст. 177, ч. 2 ст. 185, ч. 11 ст. 187, ст.ст. 189, 191, 196-200, 258-261 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Прийняти заяву позивача керівника Слобожанської окружної прокуратури про зміну предмету позову.

Клопотання представника відповідачки ОСОБА_1 - адвоката Лук`яненка Я.В. про повернення прокурору заяви про зміну предмету позову та про залишення позову прокурора без руху - задовольнити частково.

Позовну заяву керівника Слобожанської окружної прокуратури Катеби Олега Анатолійовича в інтересах держави в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації - обласної військової адміністрації до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Філія "Східний лісовий офіс" державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України", Петриківська селищна рада Дніпровського району Дніпропетровської області, про скасування державної реєстрації права власності, державної реєстрації земельних ділянок в ДЗК та витребування земельних ділянок? ? у власність держави - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 14.08.2025.

? ? ? ? ? ? ? Суддя:? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? Д.Г. Костюков