14.08.2025 Суддя Саркісян О. А.
Справа № 644/7068/25
Провадження № 2-з/644/30/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2025 року

м. Харків

Індустріальний районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Саркісян О.А.,

за участю секретаря - Мухіна Є.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові заяву ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «СТРАХОВА КОМПАНІЯ» АСКО ДС» про забезпечення доказів до подання позовної заяви, -

УСТАНОВИВ:

Заявник, через систему «Електронний суд», звернувся до суду із заявою про забезпечення доказів до подання позовної заяви, в якій просить суд витребувати від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Ротфельд Олени Олександрівни, 61047, м. Харків, вул. Роганська, буд. 89В, НОМЕР_7, НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та надати ПрАТ «СК «АСКО ДС» (в особі представника - адвоката Богданова Євгена Володимировича на ел.адресу: ІНФОРМАЦІЯ_2 ) докази у вигляді інформації про спадкоємців (прізвище, ім`я , по-батькові, РНОКПП або номер і серію паспорта, адресу реєстрації) померлого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , спадкова справа № 66/2025.

В обгрунтування заяви зазначив, що 15.02.2023 року між ПрАТ "СК"АСКО ДС" та ОСОБА_1 було укладено договір обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобі, який оформлено полісом АР/2755238. Згідно вказаного полісу забезпеченим транспортним засобом є ВАЗ, д/н НОМЕР_3 , страхова сума (ліміт відповідальності) страховика за шкоду, заподіяну майну, 130 000 грн.; франшиза - 0 грн. Правовідносини, що виникають між сторонами при виконанні умов вказаного договору регулюються спеціальним законом "Про обов`язкове страхування цивільно правової відповідальності власників наземних транспортних засобів". Відповідно до положень ст. ст. 3,5,6 Закону України "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів". 25.09.2023 року в м. Харкові водій ОСОБА_1 керуючи забезпеченим транспортним засобом не дотримався безпечного інтервалу та здійснив зіткнення з автомобілями SUZUKI, д.н. НОМЕР_4 , ГАЗ, д.н. НОМЕР_5 , KIA, д.н. НОМЕР_6 ., а також відмовився від проходження огляду на стан сп`яніння. Наведені обставини підтверджуються відповіддю НПУ (ідентифікатор картки ДТП 174198). Відповідно постанови Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.12.2023 по справі №638/14241/23, яка набрала законної сили 02.01.2024, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП. Постановою Дзержинського районного суду м. Харкова від 20.02.2024 по справі №638/14228/23, яка набрала законної сили 02.03.2024, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 КУпАП у зв' язку з його відмовою від проходження огляду на стан сп`яніння. 26.09.2023 р. на адресу ПрАТ СК "АСКО ДС" надійшла заява про виплату страхового відшкодування від ОСОБА_2 . Згідно ст. 22 Закону №1961 у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. У разі настання події, яка є підставою для проведення регламентної виплати, МТСБУ у межах страхових сум, що були чинними на день настання такої події, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. Відповідно до цього Закону потерпілим - юридичним особам страховик, а у випадках, передбачених цим Законом, - МТСБУ відшкодовує виключно шкоду, заподіяну майну. Страховим актом №550/23 ГО від 28.11.2023 ПрАТ "СК «АСКО ДС" визнало заявлену ОСОБА_2 подію страховим випадком та платіжною інструкцією №847 від 05.12.2023 перерахувало на його користь 43 595 грн. 33 коп. страхового відшкодування. Згідно п.38.1, п.38.1.1 "в" ст. 38 Закону України "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов до страхувальника, або водія забезпеченого транспортного засобу, який спричинив дорожньо-транспортну пригоду, якщо він після дорожньо-транспортної пригоди за його участю самовільно залишив місце пригоди чи відмовився від проходження відповідно до встановленого порядку огляду щодо стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, або вжив алкоголь, наркотики чи лікарські препарати, виготовлені на їх основі (крім тих, що входять до офіційно затвердженого складу аптечки або призначені медичним працівником). За змістом ст. 1191 Цивільного кодексу України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.04.2025 по справі № 644/1382/25 відмовлено у відкритті провадження по цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АСКО ДС» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування в порядку регресу. Мотивувальна частина зазначеної ухвали містить відомості про те, матеріалами справи встановлено, що згідно інформації, наданої ГУ Державної міграційної служби України в Харківській області, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 25.12.2024 року знятий з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , як померла особа. Відповідно до ч. 4 ст. 25 ЦК України правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. Враховуючи факт смерті ОСОБА_1 , заявнику необхідно встановити особу (осіб), які є спадкоємцями його майна. Відомості про спадкоємців майна ОСОБА_1 . Законом України „Про захист персональних даних" визначені конфіденційною інформацією, так як це відомості, які знаходяться у володінні, користуванні або розпорядженні окремих фізичних чи юридичних осіб і поширюються за їх бажанням. Відповідно до статті 21 Закону України "Про інформацію", конфіденційна інформація разом із службовою та таємною інформацією належить до інформації з обмеженим доступом, тому Заявник самостійно не має правових підстав для її отримання. До того ж ч.1 ст.8 Закону «Про нотаріат» визначає нотаріальну таємницю як сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права і обов`язки тощо. Згідно ст.8 ЗУ „Про нотаріат", довідки про вчинені нотаріальні дії та інші документи надаються нотаріусом протягом десяти робочих днів на обґрунтовану письмову вимогу суду, прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування у зв`язку з кримінальним провадженням, цивільними, господарськими, адміністративними справами, справами про адміністративні правопорушення, що знаходяться в провадженні цих органів, з обов`язковим зазначенням номера справи та прикладенням гербової печатки відповідного органу, а також на обґрунтовану письмову вимогу державного виконавця, приватного виконавця за виконавчим провадженням з обов`язковим зазначенням номера виконавчого провадження та реквізитів виконавчого документа, на підставі якого здійснюється виконавче провадження, Національному агентству з питань запобігання корупції на його письмовий запит, здійснений з метою виконання повноважень, визначених Законом України "Про запобігання корупції". Заявник не входить до кола осіб, визначених чинним законодавством України, які мають право звертатися до нотаріуса з вимогою у наданні інформації про спадкоємців. Відповідно п. 3.3 Положення про Спадковий реєстр, затвердженим наказом Міністерство юстиції України від 07.07.2011 № 1810/5 витяги та інформаційні довідки із Спадкового реєстру про посвідчені заповіти і спадкові договори видаються реєстратором іншим особам, крім заповідача та відчужувача (спадковий договір), тільки після смерті останніх за умови пред`явлення свідоцтва про смерть або іншого документа, що підтверджує факт смерті заповідача, спадкодавця. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . За змістом ч.1 , ч.4 ст. 1231 ЦК України до спадкоємця переходить обов`язок відшкодувати майнову шкоду (збитки), яка була завдана спадкодавцем. Майнова та моральна шкода, яка була завдана спадкодавцем, відшкодовується спадкоємцями у межах вартості рухомого чи нерухомого майна, яке було одержане ними у спадщину. Отримання інформації про спадкоємців ОСОБА_1 надасть можливість заявнику з`ясувати належного відповідача (відповідачів) та звернутись з позовом до суду про стягнення страхового відшкодування. ДП «Національні інформаційні системи» листом №1947/13.1-16 від 14.04.2025 повідомило представника ПрАТ «СК «АСКО ДС», що у Підприємства відсутні нормативно визначені повноваження для надання інформації із Спадкового реєстру за письмовими запитами фізичних/юридичних осіб, інформацію із Спадкового реєстру можливо отримати в порядку, передбаченому чинним законодавством, у будь-якого з реєстраторів (державні нотаріальні контори, державні нотаріальні архіви, приватні нотаріуси), які наділені повноваженнями надання інформації зі Спадкового реєстру, шляхом подання запиту (додаток 10 до Положення) оформленого належним чином. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Харкова від 18.06.2025 по справі №638/11017/25 заяву ПрАТ «СК «АСКО ДС» про забезпечення доказів задоволено частково, зобов`язано Шосту Харківську міську державну нотаріальну контору (; адреса 61022, Харківська обл., м. Харків, майдан Свободи, буд. 5, Держпром, під`їзд 6, поверх 4, кімнати 590-595 ), протягом десяти робочих днів з моменту отримання даної ухвали, надати суду інформацію про осіб, які прийняли спадщину (прізвище, ім`я , по-батькові, адресу реєстрації, РНОКПП або номер і серію паспорта) після смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 . Шоста Харківська міська державна нотаріальна контора листом від 22.07.2025 року № 1432/01-16 зазначила, що спадкова справа до майна померлого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у Шостій Харківській міській державній нотаріальній конторі, не заведена. Згідно інформації зі Спадкового реєстру, спадкова справа № 66/2025 до майна вищезазначеного спадкодавця була заведена приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Ротфельд О.О., адреса: 61047, м. Харків, вулиця Роганська, 89-В. Надані Шостою Харківською міською державною нотаріальною конторою відомості не дозволяють заявнику встановити належного відповідача (відповідачів) і оформити позов з дотриманням п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України. Робоче місце приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Ротфельд Олени Олександрівни знаходиться на території Індустріального району м. Харкова, отже ця заява подається відповідно ч. 4 ст. 116 ЦПК України до Індустріального районного суду м. Харкова.

Представник заявника, в поданій до суду заяві, через систему «Електронний суд», просить розглядати заяву за його відсутності, заяву задовольнити.

Дослідивши зміст поданої заяви, та додані до неї документи, суд вважає, що заява про забезпечення доказів не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За правилами ч.4 ст.84 ЦПК України суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу.

Положеннями ст. 116 ЦПК України, встановлені підстави та порядок забезпечення доказів.

Згідно ч.ч.1,2 ст.116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Відповідно до ч.3 ст.116 ЦПК України, заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Забезпечення доказів до подання позовної заяви здійснюється судом першої інстанції за місцезнаходженням засобу доказування або за місцем, де повинна бути вчинена відповідна процесуальна дія (ч.4 ст.116 ЦПК України).

Згідно п.п.4-6 ч.1 ст.117 ЦПК України у заяві про забезпечення доказів зазначається: докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні; обґрунтування необхідності забезпечення доказів; спосіб, у який заявник просить суд забезпечити докази, у разі необхідності особу, у якої знаходяться докази.

Під час вирішення питання про забезпечення доказів суд враховує не тільки права та інтереси заявника, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені, у зв`язку із задоволенням заяви про забезпечення доказів.

За змістом ч.1,3 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

З огляду на вказані вище норми цивільного процесуального законодавства України та вимоги заяви АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «СТРАХОВА КОМПАНІЯ» АСКО ДС», можна дійти висновку, що процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено або збирання або подання останніх стане згодом неможливим чи утрудненим.

Тобто забезпечення доказів - це механізм не лише здобути докази, які стосуються предмета доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, а й насамперед запобігти їх імовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів.

Аналогічний висновок міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду, прийнятій 03 липня 2019 року у справі №9901/845/18.

Таким чином, заяву про забезпечення доказів, подану в порядку ст.116-117 ЦПК України, слід відрізняти від клопотання про витребування доказів, яке може бути подане учасником справи у відповідності до ст.84 ЦПК України, оскільки вони є різними за своєю правовою природою.

Вирішуючи питання про забезпечення доказів, суд має надати оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності та обґрунтованості вимог заявника щодо забезпечення доказів; забезпечення збалансованості прав та інтересів сторін; наявності взаємозв`язку між забезпеченням доказів, витребуванням певної інформації та предмету позовних вимог, а також запобігання порушенню, у зв`язку із вжиттям таких заходів, прав та охоронюваних законом інтересів осіб учасників даного судового процесу, а також те, що є наявні підстави вважати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Наведені обставини суд вважає істотними і необхідними для забезпечення доказів.

Водночас, при зверненні до суду із клопотанням про витребування доказів до пред`явлення позову в порядку ч.4 ст.84 ЦПК України заявником на дотримання вимог ч.1 ст.116 ЦПК України не зазначено та не доведено, що докази, які просить забезпечити заявник, можуть бути втрачені або що їх збирання чи подання стане згодом неможливим чи утрудненим.

Серед іншого, суд зважає на те, що в розпорядженні представника заявника є інформація щодо місця перебування спадкової справи, яка зберігається у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Ротфельд Олени Олександрівни, відтак підстави припускати, що цей засіб доказування може бути втрачений або отримання його копії стане згодом неможливим чи утрудненим, - відсутні.

Відповідно до ч. 5 ст. 118 ЦПК України за результатами розгляду заяви про забезпечення доказів суд постановляє ухвалу про задоволення чи відмову у задоволенні заяви.

З огляду на вище викладене, суд приходить до висновку, що заява ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «СТРАХОВА КОМПАНІЯ» АСКО ДС» про забезпечення доказів до подання позовної заяви, не містить обґрунтування того, що докази, які просить забезпечити заявник, можуть бути втрачені або їх збирання чи подання стане згодом неможливим чи утрудненим, а тому у задоволенні заяви слід відмовити.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 76, 84, 116-118 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «СТРАХОВА КОМПАНІЯ» АСКО ДС» про забезпечення доказів до подання позовної заяви - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя О.А. Саркісян