Справа № 459/2741/25
Провадження № 2/459/833/2025
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2025 року суддя Шептицького міського суду Львівської області Отчак Н.Я., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 , про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в:

13.08.2025 представник позивача звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя. Також представник позивача подав заяву про забезпечення позову у даній справі, відповідно до якої просить накласти арешт на нерухоме майно ОСОБА_3 , а саме: квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 74,5 м.кв. (Реєстраційний номер майна з реєстру прав власності на нерухоме майно: 4645345). На обґрунтування поданої заяви про забезпечення позову зазначає, що предметом позову про поділ спільного майна є визнання за Позивачем, в порядку поділу спільного майна колишнього подружжя, права власності на 1/2 частки у праві спільної часткової власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 74,5 м.кв. Підставою позову про поділ спільного майна є те, що квартира набута на ім`я відповідача в порядку купівлі за час перебування позивача та відповідача в шлюбі та через не визнання відповідачем прав позивача на відповідну квартиру, що унеможливлює позасудове вирішення спору по справі. Як наслідок, невжиття заходів забезпечення позову може призвести до неможливості виконання рішення суду в цілому.

З врахуванням положень ст. 153 ЦПК України, учасники справи в судове засідання для розгляду заяви про забезпечення позову не викликалась, у зв`язку із чим фіксація судового засідання не здійснювалась у відповідності до положень ч.2 ст.247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали заяви, вивчивши матеріали позову, суддя дійшов до такого висновку.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.3 ст.150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, чи майнових наслідків заборони відповідачу, іншим особам здійснювати певні дії.

Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Пунктом 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» передбачено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Таким чином, у вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

13.08.2025 представник позивача подав до суду позов про визнання за ОСОБА_2 в порядку поділу спільного майна колишнього подружжя право власності на 1/2 частки у праві спільної часткової власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 74,5 м.кв.

Згідно з копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 08.08.2025 №438693203 відповідачка є власником квартири АДРЕСА_2 .

Отже, підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення позивача, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Слід відмітити, що у цивільному судочинстві відповідно до принципу змагальності сторін і загальних правил розподілу тягаря доказування обов`язок доведення підстав для застосування заходів забезпечення позову покладається на особу, яка заявляє відповідне клопотання.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 вказано, що «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам».

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. ч. 5, 6 ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи докази, долучені до позовної заяви та заяви про забезпечення позову, беручи до уваги підстави та предмет спору, обґрунтування заявлених вимог, наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, з метою запобігання порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача враховуючи те, що в даному випадку невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, суттєво ускладнити ефективний захист або поновлення оспорюваних прав чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову підлягає до задоволення.

Постановляючи судове рішення про задоволення клопотання позивача, суд виходить з того, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер, а також бере до уваги положення статей 154, 156, 158 та 159 Цивільного процесуального кодексу України про можливість заміни одного заходу забезпечення на інший, скасування заходів забезпечення, можливість застосування зустрічного забезпечення, за заявою відповідача та відшкодування збитків, заподіяних особі внаслідок застосування заходів забезпечення позову.

Оскільки, обраний заявником спосіб забезпечення позову не спричинить не відновлюваної шкоди потенційному відповідачу, а також відсутність обставин визначених ч.3 ст.154 ЦПК України, слід дійти висновку про те, що відсутні підстави для зустрічного забезпечення.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 153, 154, 260-261, 353, 354 ЦПК України, суддя,-

у х в а л и в :

Заяву представника позивача ОСОБА_1 , про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) про поділ спільного майна подружжя задовольнити.

Накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 74,5 м.кв. (Реєстраційний номер майна: 4645345).

Копію ухвали направити сторонам у справі для відома.

Ухвала суду про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 14 серпня 2025 р.

Учасники справи:

Стягувач: ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 );

Боржник: ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ).

Суддя: Н. Я. Отчак