Справа № 758/5066/25
У Х В А Л А

про повернення заяви

22 липня 2025 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі судді Войтенко Т.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення аліментів з батька дітей ОСОБА_2 ,-

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до Подільського районного суду міста Києва з заявою про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дітей.

Ухвалою суду від 16.04.2025 року заяву залишено без руху, заявнику надано десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути виявлені недоліки.

13.05.2025 року ухвалу суду від 16.04.2025 року було відправлено на поштову адресу позивача рекомендованою поштою, однак поштове відправлення повернулось до суду із відміткою «за закінченням встановленого терміну зберігання».

27.05.2025 року ухвалу суду від 16.04.2025 р. було повторно відправлено на поштову адресу заявника рекомендованою поштою, однак згідно відстеження трекінгу «Укрпошти» конверт не вручено адресату, із зазначенням причини повернення «за закінченням встановленого терміну зберігання».

Таким чином, сам лише факт неотримання заявником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною невиконання ухвали суду, оскільки це зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надала суду таку адресу для направлення кореспонденції, вказавши її у позовній заяві. До таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 18.12.2019 року у справі № 2-4159/12.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Відомостей про зміну місця проживання чи зміну адреси/електронної адреси для листування від позивача до суду не надходило.

Позивач як сторона, яка задіяна в ході судового процесу та є його ініціатором, зобов`язана з розумним інтересом цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов`язки.

Отже, оскільки копія ухвали суду про залишення позовної заяви без руху 16.04.20205 року була направлена позивачу на зазначену в позовній заяві адресу місця реєстрації останньої, проте, конверт повернувся із відміткою поштового відправлення «адресат відсутній за вказаною адресою», а позивач про зміну адреси суд не повідомляв, то суд вважає, що позивач про залишення позовної заяви без руху повідомлений належним чином.

На підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260,272, 353 ЦПК У країни, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення аліментів з батька дітей ОСОБА_2 - вважати неподаною та повернути її разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання її копії шляхом подачі апеляційної скарги.

СуддяТ. В. Войтенко