УХВАЛА

Іменем України

15 серпня 2025 року Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпра в складі:

головуючого судді Богун О.О.,

при секретареві Дубовик А.П.,

розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 31 жовтня 2024 року по цивільній справі №199/8190/21 за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідач ОСОБА_2 звернулась до суду із заявою про скасування заочного рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська від 31 жовтня 2024 року по цивільній справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Малиновського-48» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, обґрунтовуючи тим, що судових повісток про місце, дату та час судових засідань особисто не отримувала на адресу свого місця проживання, що позбавило її можливості надати докази, приймати участь у їхньому дослідженні та доведення їхньої переконливості перед судом. Про існування вищезазначеного рішення їй стало відомо 16 липня 2025 року від державного виконавця до якого позивач звернулась для з`ясування причини накладення арешту на рахунок.

Позивач в судове засідання не з`явилась, про дату час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі просила суд задовольнити заяву.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, до суду подав заяву про відкладення розгляду заяви.

Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Дослідивши матеріали заяви та цивільної справи №199/10517/23, суд приходить до наступного.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини проголошено право на справедливий судовий розгляд.

З практики Європейського Суду випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом (рішення ЄСПЛ «Надточій проти України», «Гурепка проти України №2»).

За змістом ст.ст. 5,12,13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах рівності сторін, змагальності та диспозитивності.

Статтею 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже головними умовами для скасування заочного рішення є поважність причини не з`явлення відповідача в судове засідання і докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення спору. Наявність одночасно цих двох умов дає підстави для скасування заочного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи №199/10517/23, позовні вимоги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Малиновського-48» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості задоволено.

Ухвалою суду від 21 червня 2024 року справу призначено до розгляду за правилами спрощеного провадження без виклику сторін.

Під час розгляду справи судом досліджені всі обставини, дослідженні всі докази, надана їм належна оцінка.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

З огляду на зазначене, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення.

Керуючись ст.ст.260, 261, 287, 288 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення суду від 31 жовтня 2024 року по цивільній справі №199/10517/23 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Малиновського-48» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявникам, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Богун

15.08.2025 місто Дніпро