ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/769/25
У Х В А Л А

про призначення судової транспортно-товарознавчої експертизи

"08" серпня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Котвицького В.Л.,

при секретарі Шепко А.А.,

за участі

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про призначення судової автотоварознавчої експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "Арсенал Страхування", про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Дарницького районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "Арсенал Страхування", про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП.

До суду 22.11.2025 представник позивача подав до суду клопотання про призначення у справі судової транспортно-товарознавчої експертизи на виконання якої поставити наступні питання:

1. Яка вартість матеріального збитку, завданого власнику КТЗ "Renault Clio Symbol", реєстраційний номер НОМЕР_1 , в результаті дорожньо-транспортної пригоди на дату оцінки, унаслідок дорожньо-транспортної пригоди яка відбулася 11.06.2024?

2. Яка вартість відновлювального ремонту КТЗ "Renault Clio Symbol", реєстраційний номер НОМЕР_1 , без урахування фізичного зносу на дату оцінки, унаслідок дорожньо-транспортної пригоди яка відбулася 11.06.2024?

Клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні суду перебуває вказана цивільна справа про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП. Представником позивача було одержано відзив на позовну заяву від представника відповідача, відповідно до якого відповідач не погоджується із висновками звіту суб`єкта оціночної діяльності ТОВ "БВН ЕВ ГРУП" №67321 про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ від 27.06.2024, вважає даний звіт упередженим, неповним та таким, що складений із порушенням законодавчо визначеної процедури.

На підставі викладеного, представник позивача просив суд призначити у справі судову транспортно-товарознавчу експертизу. Також, представник зазначив, що автомобіль, який є предметом експертизи на разі перебуває у ремонті, тому не може бути наданий для огляду експерту в такому стані, в якому він перебував після ДТП 11.06.2024.

Представник відповідача клопотання про призначення у справі судової транспортно-товарознавчої експертизи заперечував, зазначивши про відсутність необхідності проведення експертизи, оскільки у справі немає доказів того, що усі пошкодження автомобіль позивача отримав саме у ДТП за участі відповідача. Усі необхідні докази, на думку представника відповідача, включаючи звіт оцінювача, вже є в матеріалах спрааи.

Ухвалою суду від 20.02.2025 у справі була призначена судова транспортно-товарознавча експертиза, у зв`язку з чим провадження у справі було зупинено.

10.06.2025 до суду надійшло клопотання експерта про надання додаткових матеріалів необхідних для проведення експертизи, зокрема: належним чином засвідчені копії актів виконаних робіт (наданих послуг ТОВ «КИЙ АВТО ЦЕНТР» №Т від 26.11.2024 на 56 498,35 грн, рахунку ТОВ «КИЙ АВТО ЦЕНТР» № х96546 від 26.11.2024 на 21 792,30 грн. квитанції до платіжної інструкції № 20053-19 від 26.11.2024 на 21 792,30 грн, акту ТО ФОП ОСОБА_4 № від 31.10.2024 здачі - прийняття (надання послуг) та використаних запасних частин (матеріалів) по технічному обслуговуванню та ремонту, квитанції до прибуткового касового ордеру №67 від 31.10.2024 на 8000,00 грн та квитанцій про оплату до них, у зв`язку з чим ухвалою суду від 25.06.2025 провадження у справі було відновлено та призначено судове засідання на 08.08.2025.

01.08.2025 до суду від представника позивача - адвоката Резніченка Є.Є. надійшло клопотання про приєднання витребованих експертом документів до матеріалів справи, в якому представник позивача також просив судове засідання по розгляду клопотання експерта провести за відсутності позивача та його представника.

У подальшому справу було повернуто з експертної установи без виконання, оскільки у справі не було виконане клопотання експерта.

У судовому засіданні 08.08.2025 судом було поставлене питання про повторне призначення судової транспортно-товарознавчої експертизи.

Представник відповідача в судовому засіданні не заперечував проти повторного призначення транспортно-товарознавчої експертизи.

Суд, заслухавши думку представників сторін, вивчивши матеріали справи, дослідивши клопотання про призначення у справі судової транспортно-товарознавчої експертизи, прийшов до таких висновків.

За приписами п. 8 ч.2 ст.197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Згідно із п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (ч. 1 ст. 81 ЦПК України)

Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. ( ч.1 ст. 84 ЦПК України)

За змістом положень частини другої та четвертої статті 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. ( ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України)

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. ( ч.ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України).

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Забезпечення доказів - це оперативне закріплення у встановленому цивільним процесуальним законом порядку відомостей про факти, яке вчиняється суддею з метою використання їх як докази при розгляді та вирішенні цивільних справ у суці. Забезпечення доказів у жодному випадку не можна ототожнювати із їх дослідженням або оцінкою. Єдина мета забезпечення доказів - це їх фіксація для забезпечення можливості їх дослідження та оцінки при подальшому розгляді справи.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За змістом положень статей 102, 103 ЦПК України для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд призначає експертизу.

Згідно до положень, викладених ст.110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства. (ст.1 Закону України «Про судову експертизу»). Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо. Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів визначається Законом України „Про судову експертизу", Цивільним процесуальним кодексом, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Висновок експерта - докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

В Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" (Заява № 61679/00) від 01.06.2006, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 № 8, судова експертиза як один із засобів доказування сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справи по встановленню законних та обґрунтованих рішень.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. (ч.1 та ч.2 ст.102 Цивільного процесуального кодексу України).

У відповідності до п.п.1.2.2., 1.2.4. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, основними видами (підвидами) експертизи є, зокрема: інженерно-технічна: інженерно-транспортна; дорожньо-технічна; будівельно-технічна; оціночно-будівельна; земельно-технічна; оціночно-земельна; товарознавча: машин, обладнання, сировини та споживчих товарів; транспортно- товарознавча; військового майна, техніки та озброєння.

Основними видами експертизи є, зокрема, транспортно-товарознавча експертиза, яка встановлює розмір вартості матеріальних збитків, заподіяних власнику або володільцю колісних транспортних засобів, їх складових унаслідок пошкодження останнього.

Відповідно до п.1.1. Розділу ІV Науково - методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, до числа об`єктів товарознавчої експертизи належать: споживчі товари, обладнання та сировина. Об`єктами експертизи цього виду можуть бути й інші товари.. Згідно п.2.1. розділу IV в редакції Наказу Міністерства юстиції № 2770/5 від 05.08.2021, до числа основних завдань транспортно- товарознавчої експертизи належить визначення ринкової вартості колісних транспортних засобів (далі - КТЗ), їх складових, а також розміру вартості матеріальних збитків, заподіяних власнику або володільцю колісних транспортних засобів, їх складових унаслідок пошкодження останнього. Перед транспортно- товарознавчою експертизою можуть ставитись також питання про складові основного завдання або споріднені з ним, якщо такі питання пов`язані з придбанням та експлуатацією колісних транспортних засобів.

Відповідно до п. 5.5. Методики проведення товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, (яка затверджена Наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України 24.11.2003 № 142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.07.2009 № 1335/5/1159 зареєстровано в Міністерстві юстиції України 24 листопада 2003 р. за № 1074/8395 Із змінами, внесеними згідно з Наказами Міністерства юстиції № 137/5/2732 від 08.12.2004 № 1335/5/1159 від 24.07.2009), під час технічного огляду КТЗ оцінювач (експерт) повинен: перевірити відповідність ідентифікаційних даних КТЗ записам у наданих документах; перевірити укомплектованість КТЗ, установити комплектність, наявність додаткового обладнання; установити пробіг за одометром; зафіксувати інформативні ознаки раніше виконаного відновлювального ремонту КТЗ; установити характер і обсяги пошкоджень на момент огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування.

Відповідно до положень частини першої статті 103 Цивільного процесуального кодексу України суд призначає експертизу за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами(стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Виходячи з положень статті 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Як роз`яснено у п. п. п. 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернути увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

З огляду на вказане, подання лише однією із сторін у справі клопотання про призначення експертизи судом, при умові, що у справі немає потреби встановити одну із обов`язкових наведених вище обставин, є правом, а не обов`язком суду.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Пунктами 3 та 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України встановлено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Зважаючи на викладене та враховуючи, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи та потребують спеціальних знань в галузі техніки, є необхідність у призначенні судової транспортно-товарознавчої експертизи з метою визначення вартості матеріального збитку, завданого ОСОБА_2 , власнику КТЗ "Renault Clio Symbol", реєстраційний номер НОМЕР_1 , в результаті дорожньо-транспортної пригоди за участі належного ОСОБА_3 автомобіля "Hyindai Tucson", реєстраційний номер НОМЕР_2 , яка відбулася 11.06.2024, а також з метою визначення дійсної вартості відновлювального ремонту КТЗ "Renault Clio Symbol", реєстраційний номер НОМЕР_1 , без урахування фізичного зносу, унаслідок дорожньо-транспортної пригоди за участі належного ОСОБА_3 автомобіля "Hyindai Tucson", реєстраційний номер НОМЕР_2 , яка відбулася 11.06.2024.

При призначені експертизи, суд бере за основу перелік питань, які поставлені представником позивача перед експертом у письмовому клопотанні, яке долучено до матеріалів справи, які викладені у відповідності до орієнтованого переліку вирішуваних питань експертами при проведенні даного виду експертизи, який викладено в Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз, та враховуючи той факт, що з боку інших учасників процесу не було заявлено клопотань про інші питання, які мають бути поставлені експерту при проведені даного виду експертизи.

Відповідно до частини третьої статі 103 Цивільного процесуального кодексу України при призначенні експертизи судом експерт або експерта установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експерту установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Аналіз зазначених норм статті 103 ЦПК України дає підстави для висновку, що при визначені експерта та/або експертної установи суд не обмежений пропозиціями сторін щодо суб`єкта судово-експертної діяльності, але може враховувати їх думку у вирішенні питання про призначення і проведення судової експертизи.

Отже, у випадку, коли сторони не досягли згоди щодо експерта та/або експертної установи, які мають проводити відповідне експертне дослідження, це не означає, що проведення такої експертизи не може бути доручено іншій експертній установі, яка має право на проведення експертиз певного виду самостійно судом, оскільки сторони від проведення судової експертизи не відмовлялись і для правильного вирішення справи по суті необхідні спеціальні знання.

Згідно із статтею 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

До державних спеціалізованих установ належать: науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України; науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України; експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України (частина друга статті 7 цього Закону).

Суд звертає увагу, що як зазвичай пріоритет у проведенні судових експертиз надається державним спеціалізованим установам і службам, яким у переважній більшості суди (органи досудового розслідування) й доручають виконання експертних досліджень, з огляду на те, що саме державні установи здійснюють спеціальну підготовку судових експертів, а отже, мають у своєму штаті кваліфікованих співробітників із належним досвідом практичної та наукової роботи, створюють організаційні умови і запроваджують концептуальні інструменти для однакового та правильного застосування експертних методик, що безпосередньо впливає на якість дослідження.

Відтак, розглядаючи клопотання представника позивача про призначення судової автотоварознавчої експертизи, суд бере до уваги положення частини третьої статті 103 ЦПК України та урахувавши відсутність взаємної згоди щодо експерта та/або експертної установи між сторонами, приходить до висновку про доручення проведення транспортно-товарознавчої експертизи експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, що не суперечить положенням цивільного процесуального законодавства та Закону України «Про судову експертизу», а тому не є порушенням принципів змагальності та диспозитивності цивільного судочинства.

Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі). В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Зі змісту ч. 3 ст. 104 ЦПК України слідує, що до ухвали про призначення експертизи додаються об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, які направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).

Враховуючи, що об`єкт дослідження на разі перебуває у ремонті і не може бути наданий для огляду експерту в такому стані, в якому він перебував після ДТП 11.06.2024 суд ухвалив, експертизу провести на підставі наявних матеріалів справи без огляду КТЗ.

При призначені даного виду експертизи, суд враховує, що заява про призначення судової експертизи подана позивачем, тому покладає на позивача витрати, пов`язані з проведенням експертизи (перерахувати, в тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи на рахунок експертної установи).

Згідно зі ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове й повне припинення всіх процесуальних дій у справі, викликане настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу і щодо яких невідомо, коли вони можуть бути усунені.

Зупинення провадження у справі, на відміну від відкладення розгляду справи, здійснюється без зазначення строку, до усунення обставин, які зумовили зупинення провадження у справі, тобто закінчення строку визначається вказівкою на подію. Крім того, перелік підстав відкладення розгляду справи не є вичерпним, а зупинити провадження у справі господарський суд може лише з підстав, установлених законом.

У зв`язку із призначенням у справі судової транспортно-товарознавчої експертизи матеріали справи підлягають направленню до експертної установи, відсутність матеріалів справи в суді унеможливлює подальший розгляд справи, а тому провадження у справі підлягає зупиненню до отримання висновку судової експертизи.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 103, 105, 109, 252, 260, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 254,197-200 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивача - адвоката Журова Євгена Євгеновича про призначення транспортно-товарознавчої експертизи у цивільній справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "Арсенал Страхування", про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП, - задовольнити частково.

Призначити у справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "Арсенал Страхування", про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП, судову транспортно-товарознавчу експертизу за матеріалами цивільної справи № 753/20595/24 (провадження № 2/753/10736/24).

На вирішення експертів постановити наступні питання:

1. Яка вартість матеріального збитку, завданого ОСОБА_2 , власнику КТЗ "Renault Clio Symbol", реєстраційний номер НОМЕР_1 , в результаті дорожньо-транспортної пригоди за участі належного ОСОБА_3 автомобіля "Hyindai Tucson", реєстраційний номер НОМЕР_2 , яка відбулася 11.06.2024?

2. Яка вартість відновлювального ремонту КТЗ "Renault Clio Symbol", реєстраційний номер НОМЕР_1 , без урахування фізичного зносу, унаслідок дорожньо-транспортної пригоди за участі належного ОСОБА_3 автомобіля "Hyindai Tucson", реєстраційний номер НОМЕР_2 , яка відбулася 11.06.2024?

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України), що знаходиться за адресою: 04119, м. Київ, вул. Джонса Гарета, 5.

У розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи № 753/20595/24 (провадження № 2/753/10736/24).

Експертизу провести на підставі наявних матеріалів справи без огляду КТЗ.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків за ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покласти на сторону позивача у справі - ОСОБА_2 .

Роз`яснити особам, які беруть участь у справі наслідки ухилення від участі в експертизі, передбачені ст. 146 ЦПК України.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її проголошення виключно в частині зупинення провадження у справі. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.Л. Котвицький