КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2/947/5166/25
УХВАЛА

11.08.2025 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., оглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Юридичного департаменту Одеської міської ради, третя особа - ОСОБА_2 , про скасування обтяження з нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

08.08.2025 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Юридичного департаменту Одеської міської ради, третя особа - ОСОБА_2 , про скасування обтяження з нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 за №20898554.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу за вказаною позовною заявою розподілено судді Калініченко Л.В.

Оглянувши матеріали справи, суддя дійшла до висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви позивачеві, виходячи з наступного.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. (ст. 4 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

У відповідності до ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Як вбачається з матеріалів справи, подана позовна заява стосується скасування обтяження на нерухоме майно.

Положенням частини 6 статті 19 ЦПК України, передбачено, що малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, упорядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Отже, у відповідності до приписів ст. 19 ЦПК України дана позовна заява, предметом якої є вимоги пов`язані зі вчиненням дій щодо нерухомого майна, не є малозначною справою, а отже не не підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

За наслідком чого, в даній категорії справи представником позивача може бути особа у відповідності до ч. 1 ст. 60 ЦПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Частиною 7 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява від імені ОСОБА_1 подана до суду громадянином ОСОБА_3 , яким на підтвердження повноважень надано нотаріально посвідчену довіреність від 08.05.2025 року, зареєстровану в реєстрі нотаріальних дій за №641.

Надана копія вказаної довіреності не містить інформації про те, що ОСОБА_3 є адвокатом, як і не надано до позову відповідних документів на підтвердження наявності прав на здійснення адвокатської діяльності. Також матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що ОСОБА_3 є законним представником ОСОБА_1 .

Також, з метою перевірки вказаних обставин, судом за допомогою Єдиного реєстру адвокатів України, який перебуває у вільному доступі встановлено, що відомості про ОСОБА_3 , як особу, яка має право на здійснення адвокатської діяльності, відсутні.

За наслідком вищевикладеного, позовна заява від імені ОСОБА_1 підписана і подана до Київського районного суду м. Одеси особою, якою не підтверджено повноважень на вчинення таких дій, а відтак особою яка не має права на її підписання.

Відповідно до п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли зокрема заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Приймаючи вищевикладене, оскільки суд позбавлений можливості пересвідчитись у наявності прав відповідної особи на підписання і подання позовної заяви від імені позивача, суддя вважає, що позовна заява ОСОБА_1 до Юридичного департаменту Одеської міської ради, третя особа - ОСОБА_2 , про скасування обтяження з нерухомого майна, підлягає поверненню, на підставі п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України.

Одночасно суд зазначає, що ст. 129 Конституції України гарантовано, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений законом.

Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Отже, процесуальні вимоги визначені Законом є рівними для усіх учасників судового процесу, а відтак зазначене не свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для заявника, оскільки в контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню, а також позивач не обмежений права на повторне звернення до суду з цим позовом після усунення недоліків.

Керуючись ст. 4, 43, 58, 60, 62, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Юридичного департаменту Одеської міської ради, третя особа - ОСОБА_2 , про скасування обтяження з нерухомого майна - повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу судді протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Калініченко Л. В.