ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" серпня 2025 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

15 липня 2025 року ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи № 753/15037/25 між суддями від 16 липня 2025 року матеріали позову передано в провадження судді Шаповалової К.В. Фактично справу передано судді 21 липня 2025 року.

Ухвалою суду від 30 липня 2025 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків.

04 серпня 2025 року до суду від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків та позовна заява у новій редакції.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Згідно із частиною третьою статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні

Вбачається, що представник позивача, подаючи до суду позовну заяву у новій редакції ставить декілька позовних вимог, серед яких, зокрема, просить суд стягнути із відповідача 50% вартості транспортного засобу «Ssang Yong Korando», 2012 року випуску (д.н.з. невідомий) та 50% вартості транспортного засобу «Ssang Yong Korando», 2014 року випуску, (д.н.з. НОМЕР_1 ).

Поряд з цим, позовна заява не містить чіткої вимоги щодо суми стягнення коштів, яку заявлено позивачем, що позбавляє фактично відповідача можливості подавати докази на спростування такої суми чи погодитись із нею, а також не надає можливості суду, з урахуванням статті 13 ЦПК України, повно, всебічно та об`єктивно розглянути заявлені вимоги та ухвалити справедливе рішення з урахуванням інтересів обох сторін.

До того ж, задоволення позовних вимог у редакції, зазначеній в позовній заяві, призведе до виникнення іншого спору щодо чіткої суми, яку має отримати позивач (сплатити відповідач), та до неможливості виконання такого рішення суду у можливому примусовому порядку, а отже запропонований позивачем спосіб захисту не призведе до вирішення спірних питань та не захистить в першу чергу її права належним способом.

Крім того, визначаючись із чіткою сумою матеріальних вимог, зокрема за транспортні засоби, представником позивача у позовній заяві мають бути зазначені доказів на підтвердження дійсної вартості спірних транспортних засобів станом на час звернення із позовом до суду.

Відповідно до правової позиції Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, викладеної у постанові від 3 жовтня 2018 року у справі № 127/7029/15-ц: «Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пунктах 22, 30 постанови від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи. У випадку, коли при розгляді вимоги про поділ спільного сумісного майна подружжя буде встановлено, що один із них здійснив його відчуження чи використав його на свій розсуд проти волі іншого з подружжя і не в інтересах сім`ї чи не на її потреби або приховав його, таке майно або його вартість враховується при поділі.

Отже, вартість майна, що підлягає поділу, слід визначати виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що у випадку відчуження майна одним із подружжя проти волі іншого з подружжя та у зв`язку з цим - неможливості встановлення його дійсної (ринкової) вартості, визначенню підлягає ринкова вартість подібного за своїми якостями (технічними характеристиками) майна на час розгляду справи. Такий підхід є гарантією справедливої сатисфакції особі у зв`язку з припиненням її права на спільне майно».

Частиною другою статті 127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи викладене, слід продовжити позивачу строк на усунення недоліків, а саме: подати позовну заяву в новій редакції, в якій чітко зазначити розмір грошових коштів, які позивач просить стягнути з відповідача, зазначити докази, на підтвердження таких сум, та долучити їх до матеріалів справи.

Всі документи, які подаються до суду, мають містити їх копії у кількості, відповідно до кількості учасників справи.

Керуючись статтями 177, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

продовжити позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 (п`ять) днів з дня отримання цієї ухвали.

У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернена позивачу разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя К.В. Шаповалова