провадження №: 2/752/8827/25
У Х В А Л А

про направлення справи за підсудністю

29.07.2025 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Мазур Ю.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

У липні 2025 року позивач ОСОБА_1 , звернулась до Голосіївського районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що справа підлягає направленню за підсудністю до Святошинського районного суду м. Києва, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Аналіз вищевказаної норми ч. 2 ст. 28 ЦПК України свідчить про те, що правом звернення до суду за своїм місцем проживання в порядку альтернативної підсудності позивач наділений у разі перебування на його утриманні малолітніх або неповнолітніх дітей, не можливістю за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача та у разі наявності домовленості подружжя про розгляд справи за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Як убачається зі змісту позовної заяви, дітей від шлюбу з відповідачем не має.

Жодних доказів щодо неможливості за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача та щодо наявності домовленості з відповідачем про розгляд справи Голосіївським районним судом м. Києва не надано, що виключає можливість визначення підсудності позову, виходячи з положень ст. 28 ЦПК України.

Судом на виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України з метою з`ясування зареєстрованого місця проживання відповідача здійснено запит до Єдиного державного демографічного реєстру.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 що підтверджується відповіддю з Єдиного державного демографічного реєстру № 1589997 від 22.07.2025 року.

Згідно ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч.1 ст.378 ЦПК України).

На підставі наведеного суд приходить до висновку, про направлення справи за підсудністю до Носівського районного суду Чернігівської області.

На підставі викладеного, керуючись ст. 27, 31-32 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - передати на розгляд до Носівського районного суду Чернігівської області (Чернігівська область, м. Носівка, вул. Комунальна, 28) за підсудністю.

Роз`яснити позивачеві, що передача справи до іншого суду здійснюється не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження ухвали суду, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення зазначеного строку подання апеляційної скарги, а в разі подання такої скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Ю.Ю. Мазур