УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2025 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Українець В.В., розглянувши позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, перевіривши виконання вимог статті 185 ЦПК України,

в с т а н о в и в:

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» звернулось в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 24 червня 2025 року позовну заяву залишено без руху та надано строк на усунення її недоліків терміном п`ять днів з моменту отримання копії ухвали.

Відповідно до цієї ухвали позовна заява не відповідає вимогам пунктів 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, згідно якого повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги.

Позивач просить суд ухвалити рішення, яким стягнути заборгованість з відповідача за користування житлово-комунальними послугами за адресою: АДРЕСА_1 .

У матеріалах справи міститься витяг з Реєстру територіальної громади м. Києва про зареєстрованих осіб у житловому приміщенні, з якого вбачається, що у квартирі окрім відповідача зареєстровані ще двоє осіб, а саме неповнолітні.

Вбачається, що за неповнолітніми майнову відповідальність несуть їх батьки. Таким чином, позивачем не зазначено хто має сплачувати заборгованість за користування послугами неповнолітніми та з яких підстав.

Солідарну відповідальність несуть користувачі житлових приміщень. Власники несуть відповідальність згідно своїх часток. Позивачем не вказано у заяві чи перебуває житлове приміщення ( АДРЕСА_1 ) у власності чи у користуванні.

Позовна заява визнається неподаною та підлягає поверненню позивачу з огляду на наступне.

Позивачем вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху виконані лише частково.

В ухвалі зазначалось про необхідність зазначення позивачем інформації про те, хто має сплачувати заборгованість за користування послугами неповнолітніми та з яких підстав.

На виконання вказаної вимоги ухвали сторона позивача у заяві про усунення недоліків позовної заяви посилається на положення ч. 3 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», відповідно до якої дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг.

Відповідно до ч. 1 ст. 541 ЦК України у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо.

Згідно з ст. 543 ЦК України у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо.

Представник позивача вказує на те, що законодавство надає кредитору право вимагати як від усіх разом боржників так і від кожного окремо, а не встановлює обов`язок такої вимоги одночасно до всіх боржників.

Разом з тим, в ухвалі судді Солом`янського районного суду м. Києва від 24 червня 2025 року також зазначалось про те, що позивачем не вказано чи перебуває житлове приміщення ( АДРЕСА_1 ) у власності чи у користуванні.

Вбачається, що судам України відкрито доступ до отримання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Разом з тим, суд може отримати з цього реєстру лише інформацію щодо належності на праві власності нерухомого майна конкретній особі. Інформація щодо належності об`єкта нерухомості за конкретною адресою є недоступною для суду.

З відповіді № 1628910 від 01 серпня 2025 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що у відповідача відсутнє на праві власності будь-яке нерухоме майно.

Стороною позивача у порушення вимог ухвали в заяві про усунення недоліків не вказано чи перебуває житлове приміщення ( АДРЕСА_1 ) у власності чи у користуванні та не заявлено клопотання про витребування таких доказів судом.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Вбачається, що вимоги ухвали від 24 червня 2025 року про залишення заяви без руху позивачем у повному обсязі не виконано, для виконання було достатньо часу, наслідки невиконання вимог ухвали були роз`яснені.

З огляду на наведене, позовну заяву необхідно визнати неподаною та повернути позивачу.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: