Справа № 766/3808/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2025 року м.Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Єпішина Ю.М.,

секретар судового засідання Царенко Д.Р.,

за участю: представника позивача: Чихун О.В.,

розглянувши у судовому засіданні в м.Херсоні в порядку загального позовного провадження заяву про збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовом Виконавчого комітету Корабельної районної у м.Херсоні ради, орган опіки та піклування в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про відібрання дітей без позбавлення батьківських прав, -

встановив:

В провадженні Херсонського міського суду Херсонської області перебуває цивільна справа за позовом Виконавчого комітету Корабельної районної у м.Херсоні ради, орган опіки та піклування в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про відібрання дітей без позбавлення батьківських прав.

Ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області Єпішина Ю.М. від 07.05.2021 року, прийнято справу до провадження за правилами загального провадження та призначено підготовче судове засідання у справі.

Ухвалою від 05.10.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача надала до суду заяву про збільшення позовних вимог в якій просила позбавити батьківських прав ОСОБА_6 відносно малолітніх дітей ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 . Позбавити батьківських прав ОСОБА_12 відносно малолітніх дітей ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 . Окрім того просила стягнути з ОСОБА_6 та ОСОБА_12 аліменти на утримання малолітніх дітей.

В судовому засіданні представник позивача просила заяву задовольнити.

Інші учасники в судове засідання не з`явилися. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Заслухавши думку представника позивача, дослідивши заяву про збільшення позовних вимог від 28.06.2023 та проаналізувавши рух по справі, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судому передбачених цим Кодексом випадках.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Зазначені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 22.07.2021 у справах № 910/18389/20, від 17.08.2021 у справі№ 910/19210/15 та від 27.11.2023 у справі № 603/761/19.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 у справі №925/186/19

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. Предмет позову це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Пунктом 2 ч.2 ст.49 ЦПК України встановлено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Приписами частини 3 статті 49 ЦПК України вбачається, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21) зазначено, що особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

З тексту заяви про збільшення позовних вимог у даній справі судом встановлено, що представник позивача не збільшив позовні вимоги, а фактично заявив нову позовну вимогу, тобто змінив предмет позову, доповнивши його вимогою про позбавлення батьківських прав ОСОБА_6 та ОСОБА_12 .

Тобто, в заяві від 28.06.2023 року представник позивача фактично просить змінити позовні вимоги, заявлені в первісній позовній заяві, тому, таку заяву суд розцінює як зміну предмета позову, а не як збільшення позовних вимог.

У пунктах 6, 7 частини 2 статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Ухвалою суду від 05.10.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В даній справі судом встановлено, що заява Виконавчого комітету Корабельної районної у місті Херсоні ради (як орган опіки та піклування) про збільшення позовних вимог від 28.06.2023 року подана після закінчення підготовчого засідання, тобто з порушенням порядку, визначеному ст.49 ЦПК України, що тягне за собою відмову у прийнятті її до розгляду судом.

Виходячи із системного тлумачення зазначених норм цивільного процесуального законодавства, суд вважає за необхідне відмовити позивачу у прийняті до розгляду вказаної заяви про збільшення позовних вимог.

При цьому суд роз`яснює, що позивач має право на звернення до суду з окремим позовом про позбавлення батьківських прав.

Ухвала суду першої інстанції про відмову у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог не входить до переліку ухвал, які можуть бути оскаржені окремо від рішення суду в порядку статті 353 ЦПК України. Наслідком відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог є повернення такої заяви позивачу.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 01 листопада 2021 року у справі №405/3360/17(провадження № 61-9545сво21), дійшов висновку, що зважаючи на те, що процесуальним наслідком відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог є повернення такої заяви, яка у свою чергу може бути оскаржена в апеляційному порядку відповідно до вимог пункту 6 частини першої статті 353 ЦПК України, на ухвалу суду про відмову у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог може бути подана апеляційна скарга окремо від рішення суду.

Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від26 квітня 2022 року у справі № 712/9611/19-ц (провадження № 61-1553св22), від 25 січня 2023 року у справі № 492/1529/19 (провадження № 61-10006св22).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.19, 49, 258, 260 ЦПК України, суддя,-

постановив:

Відмовити Виконавчому комітету Корабельної районної у місті Херсоні ради (як орган опіки та піклування), у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог від 28.06.2023 року у цивільній справі № 766/3808/21 за позовом Виконавчого комітету Корабельної районної у м.Херсоні ради, орган опіки та піклування в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про відібрання дітей без позбавлення батьківських прав.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Апеляційна скарга подається до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області шляхом подачі апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.М.Єпішин