Справа № 362/1482/23
Провадження № 2/362/166/25
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

13 серпня 2025 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Марчука О.Л.,

при секретарі Неділько А.С.,

за участю представника відповідача адвоката Нурищенка С.В.,

провівши в залі суду № 3 у місті Василькові Обухівського району Київської області відкрите підготовче судове засідання по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вказаний позов.

Позивач і/або його представник двічі, повторно, поспіль не з`явилися в судові засідання 18 червня і 13 серпня 2025 року без поважних причин (а.с. 194 195, 201 202).

Про місце, день і час судових засідань на 18 червня і 13 серпня 2025 року представник позивача була повідомлена належним чином в порядку визначеному відповідно до статей 128 і 130 ЦПК України, шляхом отримання судової повістки про виклик за офіційною адресою електронної пошти адвоката через систему «Електронний суд» (а.с. 186, 197).

Одночасно, слід врахувати, що відповідно до частини п`ятої статті 130 ЦПК України, вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Тобто, в силу наведеної норми процесуального закону, слід вважати, що позивачу було вручено судові повістки про виклик в судові засідання на 18 червня і 13 серпня 2025 року.

Проте, позивач не повідомив суду про причини свого неприбуття у вказані судові засідання.

При цьому, на виконання свого обов`язку визначеного статтею 131 ЦПК України, представник позивача у своїх клопотаннях про відкладення розгляду справи повідомила суду про причини своєї неявки в судові засідання 18 червня і 13 серпня 2025 року (а.с. 187 188, 198).

Зокрема, причини свого неприбуття в судове засідання 18 червня 2025 року представник позивача обґрунтувала представництвом інтересів іншого клієнта у Господарському суді міста Києва по справі № 910/255/25.

На підтвердження своїх доводів адвокат надала суду роздруківку ухвали від 07 травня 2025 року Господарського суду міста Києва по справі № 910/255/25 (а.с. 191 192).

Натомість, в обґрунтування свого клопотання про відкладення розгляду справи та підтвердження поважності причин неможливості неприбуття в судове засідання 18 червня 2025 року представник позивача не надала суду жодного документа про те, що вона дійсно представляє інтереси будь-кого із учасників господарської справи № 910/255/25 за позовом ТОВ «Золотоніський лікеро-горілчаний завод «Златогор» до АТ «Кредит Європа Банк», ТОВ «Петрус-Кондитер», ТОВ «Петрус-Алко», ТОВ «ЛВР Кондитер», ТОВ «Навігатор Проперті Менеджмент», ТОВ «ЛВР Алко», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсними договорів.

Як наслідок, в судовому засіданні 18 червня 2025 року у суду були відсутні підстави вважати, що адвокат Іваницька О.В. була зобов`язана і дійсно приймала участь в підготовчому судовому засіданні 18 червня 2025 року об 11 годині 00 хвилин по справі № 910/255/25, оскільки, з незалежних від суду обставин, остання не надала суду доказів її участі як представника в господарській справі № 910/255/25.

У зв`язку із цим, ухвалою суду яку занесено до протоколу судового засідання від 18 червня 2025 року, визнано неповажними причини неприбуття представника позивача в дане судове засідання (а.с. 194 195).

Також, причини свого неприбуття в судове засідання 13 серпня 2025 року представник позивача обґрунтувала своєю участю у невідкладних слідчих розшукових діях в місті Чернігові у кримінальному провадженні № 220 222 700 000 000 72 від 05.10.2022 року (а.с. 198).

Однак, в обґрунтування свого клопотання про відкладення розгляду справи та підтвердження поважності причин неможливості неприбуття в судове засідання 13 серпня 2025 року представник позивача не надала суду жодного документа про те, що вона була зобов`язана і дійсно 13 серпня 2025 року приймала участь у невідкладних слідчих розшукових діях в місті Чернігові у кримінальному провадженні № 220 222 700 000 000 72 від 05.10.2022 року.

У зв`язку із цим, ухвалою суду яку занесено до протоколу судового засідання від 13 серпня 2025 року, визнано неповажними причини неприбуття представника позивача в дане судове засідання (а.с. 201 202).

У підсумку, суд наголошує на тому, що в судових засіданнях 18 червня і 13 серпня 2025 року у суду були відсутні та представником позивача не було надано належних і достовірних документів на підтвердження причин неприбуття адвоката в зазначені судові засідання.

Позивач також не прибув у судові засідання 18 червня і 13 серпня 2025 року та, на виконання свого обов`язку визначеного частиною третьою статті 131 ЦПК України, двічі не повідомив суду про причини своєї неявки в судове засідання.

Отже, неявка позивача і/або його представника в підготовче судове засідання 13 серпня 2025 року є повторною без поважних причин.

Крім того, постановляючи дане рішення, суд враховує наступні обставини.

Даний позов подано до суду 09 березня 2023 року (а.с. 94).

З того часу по справі відбулося шість судових засідань на підготовчій стадії процесу (а.с. 112, 124, 154 155, 170, 194 195, 201 202).

Разом із цим, представником позивача було подано шість клопотань про відкладення судових засідань з тих чи інших причин (а.с. 103 104, 115 116, 157 158, 173 174, 187 188, 198).

Також, слід врахувати, що відповідно до наявних в матеріалах справи протоколів судових засадні, позивач жодного разу не прибув в судові засідання у даній справі, а представник позивача приймала участь лише в одному судовому засіданні 22 листопада 2023 року (а.с. 154 155).

При цьому, ані позивач, ані його представник, як учасники процесу не скористалися своїм правом заявити клопотання про розгляд справи дистанційно в режимі відео-конференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів або з іншого суду.

У даному випадку багаторазове і систематичне заявлення представником позивача клопотань про відкладення розгляду справи, слід оцінювати як зловживанням процесуальними правами.

Отже, такі дії сторони позивача мають ознаки затягування розгляду справи та перешкоджанню здійснення правосуддя через заявлення клопотань про відкладення розгляду справи без надання відповідних доказів поважності причин неприбуття.

Серед іншого, однією із підстав для наведених вище висновків суду, є те, що, звертаючись до суду, особа очевидно розраховує на захист своїх прав шляхом якнайшвидшого отримання судового рішення.

Проте, у даній справі, подавши позов у березні 2023 року, позивач протягом більш як двох років не бажає реального захисту своїх прав та не зацікавлений в постановленні судом рішення по суті спору.

Про це безпосередньо свідчать дії сторони позивача у вигляді багаторазової та систематичної подачі клопотань про відкладення розгляду справи.

До того ж, як зазначено в ст. 10 ЦПК України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Суд зазначає про такий принцип цивільного судочинства як диспозитивність, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зокрема, від позивача і/або його представника не надходило заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Одночасно, на переконання суду, нез`явлення позивача і/або його представника за відсутності заяви про проведення підготовчого судового засідання у їх відсутності, об`єктивно перешкоджає проведенню підготовчого судового засідання, досягнення і виконання встановлених статтею 189 ЦПК України завдань підготовчого провадження та здійснення процесуальних дій передбачених статтею 197 ЦПК України, оскільки саме в підготовчому судовому засіданні суду слід з`ясувати визначені цивільним процесуальним законом питання за участі сторони позивача, а також вирішити подані 22 листопада 2023 року представником позивача клопотання про виклик і допит свідків та витребування документа (а.с. 148 149, 150 151).

Як наслідок, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 257 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий

Дата складення повного судового рішення 13 серпня 2025 року.