Справа № 570/3725/25
Номер провадження 2/570/1839/2025
У х в а л а

08 серпня 2025 року м.Рівне

Суддя Рівненського районного суду Рівненської області Гладишева Х.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до Рівненського районного суду Рівненської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Вказана заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

ОСОБА_1 у заяві вказує про те, що вона звільнена від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_1 .

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлюється Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до п.13 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв (заяв) до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Вказаний правовий висновок Великої Палати Верховного Суду викладений, зокрема, у постанові від 09.10.2019 у справі № 9901/311/19 та від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17, згідно якого, оскільки позивач звернувся до суду з позовними вимогами, які не зачіпають порядку надання, обсягу соціальних гарантій, не стосуються будь-яким іншим чином соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, то судовий збір підлягає сплаті.

Також вказане підтверджується висновком, викладеним в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 11.09.2024 у справі №567/79/23.

Зі змісту заяви видно, що позивач розірвати шлюб. Тобто зазначена заява не пов`язана із захистом порушених його прав саме як учасника бойових дій.

Таким чином, підстав для звільнення позивача від сплати судового збору за подання заяви про встановлення факту на підставі п.13 ч.1 ст. 5 Закону № 3674-VI немає.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем справляється судовий збір, ставка якого встановлюється у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» визначено, що з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 1211 грн. 10 коп.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним і може підлягати обмеженням, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях "Пелевін проти України" від 20.05.2010, "Наталія Михайленко проти України" від 30 травня 2013 року, "Де Жуффр де ля Прадель проти Франції" від 16.12.1992. Відтак в кожному випадку позивач (заявник) при зверненні до суду із позовом (заявою) повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин подана заява підлягає залишенню без руху для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись статтями 95,177, 185, 353 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків заяви - десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде повернута.

Копію ухвали надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Гладишева Х.В.