Справа №155/1294/25
Провадження №2/155/706/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06.08.2025 м. Горохів

Суддя Горохівського районного суду Волинської області Сметана В.М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за заповітом,

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 05.08.2025 року звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за заповітом.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.175, ст.177 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 3 п. 5 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до вимог ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Однак, позивач в обґрунтування позовних вимог вказує, що прийняла спадщину після смерті мами ОСОБА_3 шляхом подання відповідної заяви до нотаріальної контори, проте жодних доказів, які б підтверджували дані обставини суду не надає. Крім того, відповідачем у справі зазначено ОСОБА_2 , яка є іншим спадкоємцем за законом, яка від прийняття спадщини відмовилась, про що також доказів до матеріалів справи не додано.

Відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Згідно ч.ч. 1-2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Крім того, суддя звертає увагу, що відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивачів. Натомість, встановлення належності відповідача й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача чи не до всіх належних відповідачів є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

Подібні висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі №523/9076/16-ц, від 21.11.2018 у справі №127/93/17-ц, від 12.12.2018 у справі №570/3439/16-ц, від 12.12.2018 у справі №372/51/16-ц, від 30.11.2019 у справі №552/6381/17, від 01.04.2020 у справі №520/13067/17, від 07.07.2020 у справі №438/610/14-ц, від 13.10.2020 у справі №640/22013/18, Верховного Суду від 02.10.2019 у справі №461/6793/15-ц, від 23.03.2020 у справі №394/8/19.

У справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який (які) прийняв (прийняли) спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування (постанови Верховного Суду від 18.12.2019 у справі №265/6868/16-ц, від 19.05.2020 у справі №175/1941/16-ц, від 10.11.2021 у справі №759/19779/18, від 14.11.2022 у справі №450/3887/19, від 01.03.2023 у справі №604/1312/20).

Частиною 1 статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позивачу слід подати докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в разі неможливості подати вказані докази самостійно звернутись до суду із клопотанням про витребування таких доказів (спадкової справи після смерті спадкодавця), а також відповідно до зазначених вище правових позицій Верховного Суду, визначитись із належним у даній справі відповідачем.

З врахуванням викладеного та відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України позовну заяву, слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Приведену у відповідність до ст. 175, 177 ЦПК України позовну заяву, позивачу слід направити суду з копією та копіями доданих до неї документів для сторін.

Керуючись ст. 177, 185 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за заповітом, залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає зазначені в ухвалі недоліки, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає

Суддя Горохівського районного суду

Волинської області В.М. Сметана