"13" серпня 2025 р. Справа № 363/3996/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2025 року Вишгородський районний суд Київської області у складі: головуючого судді Свєтушкіної Д.А., за участі секретаря Галай О.О., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Вишгороді в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом заступника керівника Вишгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне підприємство «Вищедубечанське лісове господарство» про витребування майн з чужого незаконного володіння,-

УСТАНОВИВ:

У провадженні Вишгородського районного суду Київської області знаходилась цивільна справа за позовом заступника керівника Вишгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації до Вишгородської міської ради, ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , ОСОБА_9 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , ОСОБА_7 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне підприємство «Вищедубечанське лісове господарство» з позовними вимогами про визнання незаконним та скасування рішення Вишгородської міської ради та усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження земельними ділянками шляхом скасування рішення державних реєстраторів та повернення на користь держави.

Ухвалою суду від 17 липня 2025 року прийнято заяву керівника Вишгородської окружної прокуратури та змінено предмет позову у зазначеній цивільній та постановлено в подальшому розглядати справу з урахуванням зміненого предмету позову в наступній редакції: «Витребувати на користь держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації з незаконного володіння: ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) земельну ділянку площею 0,0850 га з кадастровим номером :38:001:0156; - ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) земельну ділянку площею 0,12 га з кадастровим номером :38:001:0153; - ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 ) земельну ділянку площею 0,1087 га з кадастровим номером :38:095:0169; - ОСОБА_4 (РНОКПП: НОМЕР_4 ) земельну ділянку площею 0,0854 га з кадастровим номером :38:095:0155; ОСОБА_5 (РНОКПП: НОМЕР_5 ) земельну ділянку площею 0,07 га з кадастровим номером :38:095:0179; ОСОБА_6 (РНОКПП: НОМЕР_6 ) земельну ділянку площею 0,09 га з кадастровим номером :38:095:0158; ОСОБА_7 (РНОКПП: НОМЕР_7 ) земельну ділянку площею 0,0962 га з кадастровим номером :38:095:0180. Стягнути з відповідача на користь Київської обласної прокуратури (м. Київ, бул. Лесі Українки, 27/2) судовий збір за наступними реквізитами: отримувач - Київська обласна прокуратура; код ЄДРПОУ - 02909996; банк отримувача - Держказначейська служба України м. Київ; МФО 820172; рахунок отримувача - UA0015641.», виключено з кола відповідачів Вишгородську міську раду, ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , а також позовну заву зі зміненим предметом залишено без руху, надавши прокурору строк у п`ять днів, з дня отримання повного тексту ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Так, враховуючи позовні вимоги після зміни предмету позову, суд зазначив наступне.

09.04.2025 набрав чинності Закон України № 4292-IX "Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача"(далі - Закон № 4292-ІХ).

Законом № 4292-ІХ доповнено статтю 390 Цивільного кодексу України частиною п`ятою наступного змісту:

"Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України "Про приватизацію державного житлового фонду".

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви".

Статтю 391 Цивільного кодексу України доповнено частиною 2 наступного змісту:

"Якщо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, незалежно від того, чи мав такий орган відповідні повноваження, вчинялися будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, в результаті яких набувачем такого майна став суб`єкт права приватної власності, спори щодо володіння та/або розпоряджання, та/або користування таким майном відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування вирішуються на підставі статей 387 і 388 цього Кодексу".

Частину четверту статті 177 Цивільного процесуального кодексу України доповнено абзацем другим наступного змісту: у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Частину другу статі 185 Цивільного процесуального кодексу доповнено абзацом третім наступного змісту: якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму.

При цьому, Прикінцевими та перехідними положеннями Закону № 4292-ІХ передбачено, що положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинним на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо:

нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом;

нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.

Таким чином, держава регламентувала порядок звернення органів державної влади, органів місцевого самоврядування та прокурорів до суду з позовами, направленими на вилучення майна з приватної власності інших осіб, шляхом визначення спеціального порядку звернення, що включає забезпечення прав відповідача через внесення депозиту у розмірі вартості майна, який буде спрямований на відшкодування вартості майна в разі задоволення позову.

Враховуючи те, що змінивши предмет позову на позовні вимоги про витребування спірних земельних ділянок у відповідачів, після набрання чинності Законом № 4292-ІХ, та не оспорюючи в позові добросовісність відповідачів, як набувачів спірних земельних ділянок, прокурор не виконав вимог, встановлених частиною 4 статті 177 ЦПК України, тобто не вжив заходів щодо оцінки спірного майна щодо витребування якого заявлено вимоги, а також не вніс на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі вартості спірного майна, суд вважав за необхідне залишити зазначену позовну заяву без руху та надав прокурору строк для усунення допущених недоліків.

Повний текст зазначеної ухвали отримано прокурором 28 липня 2025 року.

31 липня 2025 року від Керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області надійшли пояснення на виконання ухвали суду від 17 липня 2025 року про залишення позову без руху, в яких зазначив, що ч. 4 ст. 177 ЦПК України не має зворотної дії у часі, та не може бути застосована до вказаного позову, який подано до суду до зазначених змін у законодавстві. Також зауважив у даному випадку добросовісність відповідачів виключається, ствердив про обізнаність відповідачів щодо незаконності набуття у приватну власність земельних ділянок та їх недобросовісність, а також відсутність факту набуття ОСОБА_4 та ОСОБА_6 земельних ділянок з відплатним договором, що виключає застосування до спірних відносин положень ст. 388 ЦК України. Окрім того вирішення питання щодо добросовісності/недобросовісності відповідачів у спірних правовідносинах має здійснюватися судом на стадії ухвалення рішення і він не вправі відхиляти ці твердження позивача, ще на стадії розгляду справи.

Станом на 13.08.2025 року інших документів на виконання ухвали суду від 17 липня 2025 року до суду не надійшло, прокурор не виконав вимог, встановлених частиною 4 статті 177 ЦПК України, тобто не вжив заходів щодо оцінки спірного майна щодо витребування якого заявлено вимоги, а також не вніс на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі вартості спірного майна.

При цьому, суд зауважує, що відповідно до положень ЦПК України саме у позовній заяві позивач має викласти свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Також відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України позивач вправі змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Натомість прокурор ні в позовній заяві, ні в прийнятій судом заяві про зміну предмету позову, не оспорює добросовісність відповідачів, як набувачів спірного майна.

Позиція прокурора, що вирішення питання щодо добросовісності/недобросовісності відповідачів у спірних правовідносинах має здійснюватися судом на стадії ухвалення рішення, тож суд не може застосовувати зміни, внесені до норм ЦК України та ЦПК України Законом № 4292-ІХ, навіть за умови відсутності оспорення добросовісності відповідача, як набувача спірного майна у позовній заяві чи в інших заявах по суті справи, нівелює мету прийняття Закону № 4292-IX, та внесених ним змін, а саме посилення захисту прав добросовісного набувача, та робить незастосовними норми абз. 2 ч.4 ст. 177 ЦПК України до всіх позовних заяв органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна на користь держави чи територіальної громади про витребування майна.

Щодо позиції прокурора, що ч. 4 ст. 177 ЦПК України не має зворотної дії у часі, та не може бути застосована до вказаного позову, який подано до суду до зазначених змін у законодавстві, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Зміна предмету позову є окремою процесуальною дією, тож позивач має привести позов зі зміненим предметом у відповідність до вимог ЦПК України, які діють на момент зміни предмету позову.

Окрім того, ч. 11 ст. 187 ЦПК України дозволяє суду, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, залишити позовну заяву без руху.

Однак прокурор змінивши предмет позову на позовні вимоги про витребування спірних земельних ділянок у відповідачів, після набрання чинності Законом № 4292-ІХ, та не оспорюючи в позові та заяві про зміну предмету позову добросовісність відповідачів, як набувачів спірних земельних ділянок, не виконав вимог, встановлених частиною 4 статті 177 ЦПК України, тобто не вжив заходів щодо оцінки спірного майна щодо витребування якого заявлено вимоги, а також не вніс на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі вартості спірного майна, недоліки, зазначені в ухвалі суду від 17 липня 2025 року не виконав.

Відповідно до ч. 13 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Оскільки, у визначений ухвалою строк, недоліки позовної заяви не були усунуті, згідно до ч. 13 ст. 187 ЦПК України позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись ст. 49, 177, 185, 187, 260, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву заступника керівника Вишгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Вишгородської районної державної адміністрації до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне підприємство «Вищедубечанське лісове господарство» про витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без розгляду.

Направити копію ухвали учасникам розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя Д.А. Свєтушкіна