Пулинський районний суд Житомирської області
Справа № 292/820/25
Номер провадження 2/292/529/25
У Х В А Л А

04 серпня 2025 року селище Пулини

Суддя Пулинськогорайонного суду Житомирської області Гуц О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Пулинської державної нотаріальної контори, третя особа: Пулинська селищна рада Житомирської області про визнання незаконною та скасування постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом,-

У С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить визнати незаконною та скасувати постанову Пулинської державної нотаріальної контори про відмову ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні нотаріальних дій від 18.11.2022 №338/02-31; визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в порядку спадкування за заповітом, право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вона не відповідає вимогам, встановленим ст.ст.175, 177 ЦПК України до позовної заяви.

Так, позовна заява на ряду з іншими вимогами, повинна містити:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У позовній заяві вказані адреси сторін, однак не конкретизовано, чи це адреси їх місцезнаходження, листування (для юридичних осіб), реєстрації чи фактичного проживання або перебування (для фізичних осіб) . Такі недоліки в подальшому можуть бути перешкодою в своєчасності отримання сторонами повідомлень про час проведення судових засідань та прийнятих судом рішень у справі, що порушить права учасників та вплине на строки розгляду справи.

У той же час, у позовній заяві не зазначено виклад обставин, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини і не зазначено чому такі докази не можуть бути подані з позовною заявою.

У поданій заяві вказано, що позивачка являється єдиною спадкоємицею за заповітом після смерті матері, так як інші спадкоємці - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , померли, однак не додані на підтвердження даних відомостей відповідні документи і не зазначено чому такі документи не можуть бути подані із позовною заявою.

Також, до позовної заяви додано копію дублікату заповіту ОСОБА_5 від 21.06.2000, який не засвідчений належним чином не вбачається, що такий дублікат виданий уповноваженим органом (особою), оскільки таких даних на ньому не відображено та відомості про який не наведено.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2020 року в справі № 175/1941/16-ц вказано, що у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідна територіальна громада в особі сільської, селищної ради.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 18.01.2023 у справі № 711/3792/21.

Отже, належним відповідачем у такій категорії справ є спадкоємці, які прийняли спадщину, а при їх відсутності, відповідачами є територіальні громади.

Пред`являючи даний позов, позивачкою в якості відповідача було заявлено лише Пулинську державну нотаріальну контору, тоді як згідно заповіту від 10.06.2003, спадкоємецею також є ОСОБА_4 .. Однак, у позовній заяві та доданих документах не зазначено, чи є у ОСОБА_4 спадкоємці та чи прийняли вони після смерті останньої спадщину.

Крім того, згідно оскаржуваної постанови нотаріуса від 18.11.2022, ОСОБА_3 прийняла спадщину після смерті ОСОБА_2 , право власності на будинок якого, просить визнати позивачка. У позовній заяві зазначено, що у померлої ОСОБА_3 є син ОСОБА_6 , чи прийняв він спадщину після смерті матері позивачці не відомо та після смерті ОСОБА_3 вона не зверталася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та відповідні документи не надано.

Відсутність зазначених даних позбавляє суд можливості перевірити чи пред`явлений позов до належного відповідача і чи правильно обрано у такому разі спосіб захисту.

До позовної заяви не додано копію паспорта позивачки, що не дозволяє ідентифікувати особу ОСОБА_7 ..

Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 18 вересня 2023 року у справі №758/5118/21 зазначив, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві та більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. До позовних заяв немайнового характеру відносять вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці. Ані ЦПК України, ані Закон України "Про судовий збір" не містять норм, які б давали змогу зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору в меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові. Національне законодавство не містить жодних інших випадків, коли б пільги щодо сплати судового збору пов`язувалися з об`єднанням або роз`єднанням позовних вимог. Те саме стосується випадку, коли декілька позивачів пред`являють вимоги немайнового характеру до одного відповідача, тоді кожен позивач сплачує судовий збір окремо.

Із змісту позовних вимог вбачається, що позивачка подала до суду позов, який містить дві вимоги - 1 немайнового характеру, 1 майнового характеру.

Як вбачається з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" з 1 січня 2025 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3028 гривень.

Згідно положення ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" станом на день подачі позову розмір ставки судового збору із позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, справляється судовий збір, ставка якого встановлюється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З вищенаведеного слідує, що мінімальна ставка судового збору за подання позову, який містить вимогу немайнового та майнового характеру, складає по 1211 грн. 20 коп.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

В той же час з матеріалів справи вбачається, що позивачем 21.07.2025 сплачено судовий збір тільки за одну вимогу немайнового характеру у розмірі 1211 гривень 20 копійок.

Враховуючи наведене, позивачці необхідно сплатити судовий збір за одну вимогу майнового характеру у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1211 грн. 20 коп.

Суд також звертає увагу, що подані до суду документи до позовної заяви, а саме: довідки №№509, 510, 514, 516 від 21.06.2022 Кошелівського старостинського округу Пулинської селищної ради, не мають належної якості, що унеможливлює дослідити їх зміст у повному обсязі.

Відповідно до ч.1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Суд наголошує, що метою участі третіх осіб у цивільній справі є захист ними своїх прав, свобод чи інтересів, відмінних і незалежних від прав, свобод чи інтересів сторін.

Правовим становищем третіх осіб наділяються особи, які мають особистий юридичний інтерес до результатів розгляду цивільної справи, але цей інтерес, не рівноцінний інтересам сторін (позивача і відповідача). Інтерес третіх осіб проявляється в тому, що рішення суду безпосередньо вплине на їх суб`єктивні права чи охоронювані законом інтереси, чи навіть, встановивши між сторонами відповідні правовідносини, порушить права, свободи чи інтереси таких осіб.

За приписами ч.ч. 4,5 ст.53 ЦПК України визначено, що у заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Вважаю за необхідне звернути увагу позивачки на роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, які викладені у п. 7 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», відповідно до яких позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати встановленим вимогам, у зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

За наявності зазначених недоліків позовної заяви провадження у справі не може бути відкрито.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

При таких обставинах позовну заяву слід залишити без руху, про що повідомити позивачку і надати їй строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 185, 188, 353 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Пулинської державної нотаріальної контори, третя особа: Пулинська селищна рада Житомирської області про визнання незаконною та скасування постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом, залишити без руху, про що повідомити позивачку.

Надати позивачці строк в межах десяти днів з дня вручення копії ухвали суду для усунення зазначених в ній недоліків.

Роз`яснити позивачці, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк вимоги ухвали суду будуть виконані, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання, а інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Гуц