печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2025 року м. Київ

Печерський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Гуртової Т. І.,

з участю секретаря судового засідання - Ситюк А. С.,

представника позивача - адвоката Бабенка С. С.,

представника відповідача - адвоката Сіренка Ю. Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника ТОВ «Роял Альянс Трейд» Сіренка Ю.Є., про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Роял альянс трейд», треті особи: ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвент», Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтайм Капітал», Товариство з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», Акціонерне товариство «ОТП Банк», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Черленюх Людмила Василівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тверська Інесса Володимирівна, про витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

До Печерського районного суду міста Києва звернувся з клопотанням представник ТОВ «Роял Альянс Трейд» Сіренко Ю.Є., про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Роял альянс трейд», треті особи: ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвент», Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтайм Капітал», Товариство з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», Акціонерне товариство «ОТП Банк», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Черленюх Людмила Василівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тверська Інесса Володимирівна, про витребування майна з чужого незаконного володіння, у якій просив: скасувати заходи забезпечення позову, а саме арешт на квартиру АДРЕСА_1 накладений ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 19 серпня 2024 року у справі № 757/36348/24-ц.

Ухвалою суду у справі № 757/36348/24-ц від 19 серпня 2024 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до пред`явлення позову задоволено частково. Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 із забороною відчуження. Зобов`язано ОСОБА_1 в якості зустрічного забезпечення позову внести на депозитний рахунок Печерського районного суду м. Києва грошових коштів у розмірі 2 240 000 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 05 червня 2025 року дана ухвала суду залишена без змін.

Представник ТОВ «Роял Альянс Трейд» Сіренко Ю. Є. звернувся до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі № 757/41599/24-ц, що мотивовано не виконанням стороною позивача вимог ухвали Печерського районного суду міста Києва від 19 серпня 2024 року у справі № 757/36348/24-ц.

Факт не виконання вимог вказаної ухвали суду сторонами не заперечується.

Представник відповідача у судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Представник позивача заперечував щодо скасування заходів забезпечення позову.

Вислухавши сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно ч. 7. ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

За приписами ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

У п. 10. Постанови Верховного суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» зазначено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування».

Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, від 06 грудня 2007 року).

Європейський суд з прав людини також зазначає, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Забезпечення позову в цивільному процесі є одним з інститутів цивільного процесу, що сприяє реалізації конституційних прав завдання цивільного судочинства, яким, згідно зі статтею 3 ЦПК України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Регламентації інституту забезпечення позову в цивільному процесуальному праві присвячені статті 149-159 ЦПК України.

Забезпечення позову по суті- це тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову (стаття 154 ЦПК України).

Забезпечення позову є процесуальним засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових рішень, прийнятих за результатами розгляду спору.

Порядок та підстави скасування заходів забезпечення позову встановлено статтею 158 ЦПК України, частинами першою, четвертою, дев`ятою якої передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Отже, забезпечувальні заходи застосовуються та скасовуються судом шляхом ухвалення процесуального рішення- ухвали.

Наслідком скасування заходів забезпечення позову є зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.

Враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову,або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Отже, ухвала суду про вжиття заходів забезпечення позову зумовлює конкретні обмеження щодо вчинення певних дій чи, навпаки, обов`язок вчинити дії учасниками справи або третіми особами, що мають строковий характер та діють до моменту скасування таких заходів судом, який їх вжив, чи судом вищої інстанції у разі скасування ухвали про вжиття спірних заходів забезпечення за їх безпідставністю.

Таку позицію висловив Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 18.04.2022 року у справі № 705/4132/19 (провадження № 61-317сво210).

Відповідно до вимог ч. 9 ст. 154 ЦПК України особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення, проте такі докази суду позивачем або його представником не надані.

В силу вимог ч. 10 ст. 154 ЦПК України якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Так, станом на 03 липня 2025 року регламентована судом сума як захід зустрічного забезпечення не внесена позивачем на рахунок Печерського районного суду міста Києва у розмірі 2 400 000 грн.

Тому, слід вирішити питання, передбачене ч. 10 ст. 154 ЦПК України, що відповідно до зазначеної норми є підставою для скасування заходів забезпечення позову.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що клопотання представника ТОВ «Роял Альянс Трейд» Сіренка Ю. Є.про скасування заходів забезпечення позову є мотивованим та підлягає до задоволення, оскільки позивач не виконав зобов`язання щодо внесення зустрічного забезпечення у встановлений ухвалою суду строк, що є підставою для скасування заходів забезпечення позову та зустрічного забезпечення.

За приписами ч. 4 ст. 155 ЦПК України зустрічне забезпечення може бути скасовано судому будь-який час за вмотивованим клопотанням відповідача або іншої особи, права або охоронювані законом інтереси якої порушуються у зв`язку з вжиттям заходів забезпечення позову.

Згідно з ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Отже, забезпечувальні заходи застосовуються та скасовуються судом шляхом ухвалення процесуального рішення - ухвали.

Керуючись ст. ст.154,158 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника ТОВ «Роял Альянс Трейд», Сіренка Ю. Є., про скасування заходів забезпечення позову- задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, а саме арешт на квартиру АДРЕСА_1 , накладений ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 19 серпня 2024 року у справі № 757/36348/24-ц.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі в 15-денний строк з дня винесення ухвали апеляційної скарги.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя Тетяна ГУРТОВА