Справа № 646/4547/25
№ провадження 2/646/2869/2025
У Х В А Л А

про відмову у прийнятті відмови представниці позивача від позову

та про залишення позову без розгляду

04.08.25 м.Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Благої І.С.,

за участі секретаря судового засідання Волікової Д.Д.,

представника співвідповідачок Мазепи Г.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні під час підготовчого провадження цивільну справу за позовом Колективного сільськогосподарського підприємства «Гвоздика» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Попрас Юлія Вікторівна, Департамент реєстрації Харківської міської ради, Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради,- про визнання недійсним договору та скасування наслідків недійсного правочину у вигляді витребування майна з чужого незаконного володіння,

встановив:

В провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

З урахуванням уточнень позовних вимог позивач просить:

- визнати недійсним та скасувати договір купівлі продажу від 20 травня 2010 року № 664 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Попрас Ю.В. за реєстровим №664;

- застосувати наслідки недійсного правочину, а саме: скасувати свідоцтво про право на спадщину реєстраційний № 303, видане 15.04.2025 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гібадуловою Л.А. ОСОБА_2 , та свідоцтва про спадщину реєстраційний №301 від 15.04.2025 року, видане ОСОБА_1 , в частинах стосовно житлового будинку садибного типу (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно №01) літ «П-2» загальною площею 241,4 кв.м., житловою площею - 110, 1 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_1 та ОСОБА_2 житловий будинок (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно №01) садибного типу літ. «П-2» загальною площею 241,4 кв.м., житловою площею - 110, 1 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 на користь КСП «Гвоздика».

10.06.2025 до суду надійшла заява представниці позивача, директора КСП «Гвоздика» Т.Г.Козко, про відмову від позову.

В обґрунтування цієї заяви представниця позивача зазначає, що підстави для подальшого розгляду справи відпали, оскільки відповідачі фактично добровільно повернули спірний житловий будинок.

Тому представниця позивача просить прийняти відмову від позову та повернути 50% сплаченого у розмірі 10'961,00 грн. судового збору за подання позовної заяви.

Представниця позивача, належним чином повідомлена про час та місце розгляд справи, повторно не з`явилася у судове засідання з невідомих причин. Заяв про розгляд справи без її участі або про відкладення розгляду справи не подавала.

Від третьої особи приватного нотаріуса ХМНО Попрас Ю.В. та від представника третьої особи Департаменту реєстрації Харківської міської ради, які належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, надійшла заява (від кожного окремо) про розгляд справи без їх участі.

Про причини повторної неявки представника третьої особи Комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», належним чином повідомленого про час та місце розгляду справи, суду не відомо.

За таких обставин суд розглянув справу без участі вказаних осіб.

У судовому засіданні представник співвідповідачок адвокат Мазепа Г.Б. висловив свою позицію щодо заяви представниці позивача про відмову від позову та щодо подальшого руху цивільної справи, яка полягає у тому, що провадження у справі підлягає закриттю, оскільки позивач відмовився від позову, незалежно від підстав такої відмови.

Також представник співвідповідачок пояснив суду, що спірний житловий будинок не був повернений позивачу, як про це зазначає у своїй заяві про відмову від позову представниця позивача, а був проданий співвідповідачками одному зі співзасновників КСП «Гвоздика».

Дослідивши доводи заяви представниці позивача про відмову від позову, перевіривши матеріали справи, вислухавши представника співвідповідачок, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття відмови представниці від позову.

Так, положеннями пункту першого частини другої статті 49 ЦПК України позивачу надано право відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Наслідком прийняття судом такої відмови позивача від позову є закриття провадження у справі відповідною ухвалою суду (п.4 ч.1 ст.255 ЦПК України).

Проте, прийняття судом відмови позивача від позову не є безальтернативним обов`язком суду.

Така процесуальна дія має вчинятися під контролем суду.

Частиною другою статті 206 ЦПК України передбачено, що до ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення.

У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі (ч.3 ст.206 ЦПК України).

Суд не приймає відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє (ч.5 ст.206 ЦПК України).

У постанові від 04.10.2024 у справі №757/37713/21-ц Верховний Суд зазначив, що за змістом статті 206 ЦПК України відмова від позову - це одностороннє вільне волевиявлення позивача, спрямоване на відмову від судового захисту своєї вимоги і на закриття порушеного позивачем процесу. Відмова позивача від позову - це вияв принципу диспозитивності, тому ця дія здійснюється під контролем суду (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 листопада 2022 року у справі №180/2161/19). Тлумачення статті 206 ЦПК України, з урахуванням сутності відмови від позову як волевиявлення позивача, дає підстави для висновку, що така відмова має бути безумовною.

Отже, вимога закону про роз`яснення судом наслідків такої процесуальної дії як відмова від позову має на меті пересвідчитися, що сторони, особливо позивач (його представник), розуміють такі наслідки.

18.06.2025 суд направив лист представниці позивача, в якому роз`яснив, що згідно з ч.3 ст.206 ЦПК України у разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі. Положенням ч.2 ст.256 ЦПК України визначено, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Проте, будь-якої відповіді на цей лист від представниці позивача до суду не надійшло.

За таких обставин наразі суд не може зробити однозначний висновок, що позивачу (його представниці) зрозумілі правові наслідки закриття судом провадження у цивільній справі у зв`язку з відмовою позивача від позову та прийняття такої відмови судом.

Тобто судом не встановлено безумовності відмови представниці позивача від позову.

Таким чином, хоча судом не встановлено обмежень у повноваженнях представниці позивача на вчинення відмови від позову, суд не може прийняти відмову представниці позивача від позову з огляду на серйозність правових наслідків прийняття судом такої відмови (а саме, неможливість повторного звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав), враховуючи, що судом не встановлено безумовності відмови представниці позивача від позову, а також з урахуванням тієї обставини, яку представник співвідповідачок повідомив у судовому засіданні (про продаж співвідповідачками спірної нерухомості одному зі співзасновників позивача).

Разом з тим, наявні передбачені п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України підстави для залишення позову без розгляду, враховуючи повторну неявку представниці позивача, яка належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, не з`явилася у судове засідання з невідомих суду причин та не подавала заяв про розгляд справи без її участі або про відкладення розгляду справи.

Так, положеннями п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таке рішення може бути прийняте судом і на стадії підготовчого провадження, на що вказав Верховний Суд у постанові від 03.04.2025 у справі № 203/4777/20.

Оскільки суд залишає позов КСП «Гвоздика» без розгляду у зв`язку з повторною неявкою представниці позивача, сплачений позивачем судовий збір при зверненні до суду з цим позовом не повертається згідно з п.4 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір».

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 49, 256, 257, 259-261 ЦПК України, суд

постановив:

Відмовити у прийнятті відмови представниці позивача директора Колективного сільськогосподарського підприємства «Гвоздика» Козко Т.Г. від позову та у задоволенні її заяви про повернення 50% судового збору.

Залишити без розгляду позов Колективного сільськогосподарського підприємства «Гвоздика» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Попрас Юлія Вікторівна, Департамент реєстрації Харківської міської ради, Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради,- про визнання недійсним договору та скасування наслідків недійсного правочину у вигляді витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в частині зупинення провадження у справі безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судового рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя І.С.Блага