Справа № 366/2253/25
Провадження № 2-о/366/73/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.08.2025 с-ще Іванків

Іванківський районний суд Київської області у складі головуючого судді Слободян Н.П., за участю секретаря судових засідань Німченко Н.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Іванків в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Міністерство оборони України; ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст заяви

ОСОБА_1 (далі Заявник) звернулась в суд із заявою, у якій просила встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 є батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Заява мотивована таким.

Заявниця перебувала в шлюбі з ОСОБА_4 , який проходив військову службу в складі в/ч НОМЕР_1 на посаді помічника начальника протиповітряної оборони та загинув ІНФОРМАЦІЯ_7 під час виконання обов`язків військової служби в районі н.п. Іванівка Синельниківського району Дніпропетровської області.

Заявниця звернулась до ІНФОРМАЦІЯ_8 із заявою про отримання одноразової грошової допомоги відповідно до Закону України «Про соціальний і правовий статус військовослужбовців та членів їх сімей» у зв`язку із загибеллю її чоловіка ОСОБА_4 , однак їй роз`яснено, що окрім неї та її спільного із загиблим сина право на грошову допомогу мають ще батьки чоловіка ОСОБА_4 , оскільки в реєстрах відсутні відомості про смерть останніх, тому їй варто звернутись із заявою про встановлення факту родинних відносин між загиблим чоловіком та його батьками через розбіжності в написаннях їх прізвищ, які містяться у свідоцтвах про смерть.

Зокрема, відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_4 , його батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_5 .

Відповідно до свідоцтва про народження батька чоловіка заявниці ОСОБА_3 , його анкетні дані зазначені як ОСОБА_6 .

10.11.1969 між батьками покійного чоловіка Заявниці, а саме між ОСОБА_3 та ОСОБА_7 зареєстровано шлюб. Внаслідок укладення шлюбу мати чоловіка заявниці іменувалась прізвищем ОСОБА_8 , після цього шлюб між ним не розривався і матір не змінювала прізвище на ОСОБА_9 .

При цьому, згідно зі свідоцтвом про смерть батька ОСОБА_4 , ОСОБА_3 прізвище останнього зазначено як Кроллау, а у свідоцтві про смерть матері її дані зазначені як ОСОБА_2 , що є описками.

Саме такі розбіжності є перешкодою для отримання Заявницею одноразової грошової допомоги, передбаченої Законом України «Про соціальний і правовий статус військовослужбовців та членів їх сімей», а метою встановлення факту є реалізація права на отримання такої допомоги.

В інший, окрім як в судовий спосіб усунути такі розбіжності неможливо, у зв`язку з чим Заявниця звернулась до суду.

ІІ. Рух заяви

16.07.2025 заява надійшла до суду.

17.07.2025 відкрито провадження у справі за правилами окремого провадження. Судове засідання призначено на 06.08.2025.

ІІІ. Позиції сторін

Заявниця у судове засідання не з`явилась. Подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, заяву підтримує у повному обсязі та просить її задовольнити.

Представник Міністерства оборони у судове засідання не з`явився, однак подав до суду письмові пояснення, які просив врахувати. Пояснення зводяться до того, що на переконання представника МО України усунути розбіжності в документах можливо в позасудовому порядку у відповідності до Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом МЮ від 12.01.2011 № 96/5. Крім цього, представник МО України наголошує, що встановлення факту, який просить Заявниця не має безспірного характеру, оскільки може вплинути на права та обов`язки осіб, які не були залученні до участі у справі (кого саме представник не зазначає), тому є підстави вважати про існування в цьому випадку спору про право, а відтак заяву слід залишити без розгляду.

Представник ІНФОРМАЦІЯ_8 у судове засідання не з`явився. Про дату, час і місце судового засідання повідомлений вчасно та належним чином, причин неявки не повідомив, у встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження строк не подав до суду пояснень щодо поданої заяви.

IV. Встановлені обставини та застосовані норми права

Згідно з ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Відповідно до частини другої статті 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (ч. 4 ст. 315 ЦПК України).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 351 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п. 7 постанови Пленуму ВСУ від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України).

Як зазначено у постанові КЦС ВС від 30.03.2022 у справі № 402/695/20, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, під час розгляду справ у порядку окремого провадження виключається існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2019 у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Судом встановлено таке.

ОСОБА_10 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Шпилі Іванківського району Київської області, що підтверджується копією відновленого свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 23.01.1964 (а.с. 15)

ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Білий Берег Іванківського району Київської області, що підтверджується копією повторного свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 04.07.1970 (а.с. 16)

Згідно з витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.ст. 126, 133, 135 СК України, отриманого на ім`я ОСОБА_3 , останній зареєстрував шлюб із ОСОБА_2 , внаслідок укладення якого остання іменувалась прізвищем ОСОБА_8 (а.с. 17)

ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_6 в смт. Іванків Іванківського району Київської області. Його батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , що підтверджується копією повторного свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 від 06.06.1990 (а.с. 10)

Аналогічна інформація міститься у витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.ст. 126, 133, 135 СК України, отриманого на ім`я ОСОБА_4 (а.с. 11)

24.10.1992 між ОСОБА_4 та ОСОБА_11 зареєстровано шлюб, внаслідок реєстрації якого ОСОБА_11 іменувалась прізвищем ОСОБА_8 , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_5 від 25.08.1993 (а.с. 7)

09.06.2000 ОСОБА_3 , який проживає в АДРЕСА_1 подарував ОСОБА_4 , який проживає там же, подарував житловий будинок АДРЕСА_1 (а.с. 23)

Згідно з паспортом громадянина України серії НОМЕР_6 від 25.03.1996, РНОКПП НОМЕР_7 та лікарським свідоцтвом про смерть № 128, прізвище ОСОБА_12 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_4 зазначено як « ОСОБА_13 » (а.с. 19-21), а у посвідченні учасника ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС у 1986 році (категорія 2) серії НОМЕР_8 від 01.04.1993 прізвище зазначено як « ОСОБА_8 » (а.с. 22), при цьому фотографії осіб, які відображені у паспорті (а.с. 20) та в посвідченні (а.с. 22) є ідентичними, за результатами порівняння яких між собою суд приходить до висновку, що на них відображена одні і таж особа.

ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в смт. Іванків Іванківського району Київської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_9 від 15.10.2013 (а.с. 26)

Аналогічні відомості щодо померлої особи та місця її смерті узгоджуються з копією лікарського свідоцтва про смерть № 92 від 11.10.2013. У цьому свідоцтві зазначено, що ОСОБА_2 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживала та померла за адресою: АДРЕСА_1 . (а.с. 27)

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 в смт. Іванків Іванківського району Київської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_10 (а.с. 18)

Аналогічні відомості щодо померлої особи, дати її народження та місця її смерті узгоджуються з копією лікарського свідоцтва про смерть № 128 від 21.08.2020. У цьому свідоцтві зазначено, що померлий проживав за адресою: АДРЕСА_1 . (а.с. 19)

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 в с. Іванівка Синельниківського району Дніпропетровської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_11 від 22.05.2025 (а.с. 12)

Відповідно до відомостей зі сповіщення сім`ї № 57 від 16.05.2025, адресованого Заявниці та довідки про причину смерті (до форми № 106/о № 0000465), ОСОБА_4 перебував на посаді помічника начальника протиповітряної оборони військової частини НОМЕР_1 , 18.04.2022 призваний на військову службу по мобілізації ІНФОРМАЦІЯ_9 , загинув ІНФОРМАЦІЯ_7 під час виконання бойового завдання в районі н.п. Іванівка Синельниківського району Дніпропетровської області, внаслідок вибухової травми (а.с. 13-14).

Дослідивши надані Заявницею документи в сукупності, суд приходить до висновку про доведеність факту, який просить Заявниця.

Зокрема, як вбачається з документів ОСОБА_14 , а саме паспорту громадянина України, РНОКПП та посвідчення учасника ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС у 1986 році (категорія 2), його прізвище зазначені як ОСОБА_8 та ОСОБА_15 лау, при цьому фотографія особи є ідентичною. Поряд з цим, як вбачається з договору дарування будинку, ОСОБА_3 подарував ОСОБА_4 будинок, в якому вони разом проживали.

Також є ідентичними відомості щодо дати народження, смерті та місця проживання відносно ОСОБА_3 та ОСОБА_3 у паспорті громадянина України, свідоцтві про смерть та лікарському свідоцтві про смерть.

При цьому, прізвища ОСОБА_13 та ОСОБА_8 є співзвучними.

Тому, суд приходить до висновку, що ОСОБА_3 та ОСОБА_3 є однією і тією ж особою, відповідно він є батьком ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Щодо родинних зв`язків ОСОБА_2 та ОСОБА_4 як матері та сина то суд зазначає, що ОСОБА_2 , після реєстрації шлюбу 24.10.1992 з ОСОБА_3 іменувалась прізвищем ОСОБА_8 , при цьому шлюб не розривала і дівоче прізвище ОСОБА_9 не повертала (не змінювала), у зв`язку з чим зазначення її прізвища у свідоцтві про смерть могла бути опискою.

Тому, суд приходить до висновку про те, що факт, який просила встановити Заявниця є доведеним, при цьому Заінтересовані особи не заперечували того, що Заявниця не довела поданими документами факту, який вона просить встановити.

Стосовно доводів представника МО України, то суд такі доводи відхиляє з таких підстав.

У поясненнях представник МО України зазначав, що усунути розбіжності в документах можливо в позасудовому порядку у відповідності до Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом МЮ від 12.01.2011 № 96/5.

Відповідно до п. 1.1 цих Правил (на який посилався представник МО України) внесення змін до актових записів цивільного стану, які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, проводиться відділами державної реєстрації актів цивільного стану міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (далі - відділи державної реєстрації актів цивільного стану) у випадках, передбачених чинним законодавством.

Разом з цим, представник МО України не врахував, що відповідно до п. 2.5 цих Правил, заява про внесення змін до актового запису цивільного стану подається:

особою, щодо якої складено актовий запис;

одним із батьків неповнолітнього (малолітнього);

піклувальником неповнолітнього та опікуном малолітнього;

опікуном недієздатної особи;

спадкоємцем померлого;

представником органу опіки та піклування під час здійснення повноважень з опіки та піклування стосовно особи, яка має право на подання такої заяви.

Оскільки судом встановлено, що батьки ОСОБА_4 , а саме ОСОБА_3 та ОСОБА_16 померли, а Заявниця до ухвалення рішення в цій справі а також до встановлення факту її спільного проживання більш як 5 років з ОСОБА_3 та ОСОБА_16 не може вважатись їх спадкоємцем (як спадкоємець 4 черги відповідно до ст. 1264 ЦК України), то внесення змін в актові записи в позасудовому порядку є неможливим.

Доводи представника МО України про можливий спір про право суд також відхиляє, оскільки метою встановлення факту, який просить Заявниця не несе юридичних наслідків щодо вирішення прав та обов`язків сторонніх осіб, а лише підтверджує родинні стосунки між ОСОБА_4 як сина ОСОБА_3 та ОСОБА_16 .

Доводи про незалучення до участі у справі інших Заінтересованих осіб є необґрунтованими , оскільки представник МО України не зазначив осіб, яких слід додатково залучити до участі у справі.

При цьому, ЦПК України не визначено осіб, які є заінтересованими у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які суд розглядає в порядку окремого провадження. Коло заінтересованих осіб визначається залежно від мети встановлення фактів, взаємовідносин таких осіб із заявником у зв`язку з фактами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їхні права та обов`язки. Неправильне визначення такої особи заявником не є підставою для відмови в задоволенні заяви, оскільки заінтересовані особи повинні бути залучені до участі у справі також з ініціативи суду або можуть вступити у справу з власної ініціативи.

Відповідний висновок викладено у постанові КЦС ВС від 05.02.2025 у справі № 183/4366/24.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 77-81, 83, 89, 95, 141, 263-265, 273, 315, 319, 354- 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву задовольнити.

Встановити, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 є батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення (06.08.2025).

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне найменування сторін:

Заявник: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_10 , адреса: АДРЕСА_2 . РНОКПП: НОМЕР_12 )

Заінтересовані особи:

Міністерство оборони України (03168, м. Київ, пр-т. Повітряних сил України, 6. Код )

ІНФОРМАЦІЯ_11 ( АДРЕСА_3 .).

Суддя Н.П. Слободян