Справа №303/4794/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2025 року м. Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

в особі головуючого-судді Мирошниченко Ю.М.

з участю секретаря судових засідань Лукач К.М.

розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Полянчук Богдана Івановича, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Мукачівської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа: ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області про визнання недійсними та скасування рішень.

Позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву про відвід головуючого судді Полянчука Б.І.

Заява мотивована позивачем тим, що суддя надає слово для заперечень юристу Мукачівської міської ради ОСОБА_4, яка не має підтверджених повноважень представляти відповідачка ОСОБА_2 ; при розгляді клопотання суддя спершу звертається до представника відповідача ОСОБА_4 юриста Мукачівської міської ради, а потім без належної оцінки доводів позивача - відмовляє у задоволенні клопотання; суд ігнорує процесуальні зауваження; після скасування ухвали від 07.12.2022 року апеляційною інстанцією суддя заявив: «Якщо думка апеляційної інстанції, то нехай ще трошки полежить»,- що свідчить про байдужість до рішення вищої інстанції; під час замідання судді демонструє зневажливе ставлення до представників позивача, зокрема, обізвав адвоката ОСОБА_3 - «ОСОБА_3»; переривав виступ адвоката Лозінської О.О., не даючи висловити позицію; зухвало жестикулює томами справи, використовую підручних ЦПК для стукання по столу, що є проявом емоційної нестабільності; згідно з ч.1 ст.37 ЦПК України суддя, який вже вирішував справу, не можу брати участь у її повторному розгляді після скасування рішення.

Вивчивши заяву про відвід судді, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.7 ст.40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Згідно із ч.8 ст.40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Розглянувши заяву, суд дійшов на наступного висновку.

Приписами пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод від 04.11.1950 року передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з положеннями статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі Мироненко і Мартиненко проти України ).

У справі «П`єрсак проти Бельгії» Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.

Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

У рішеннях Європейського суду з прав людини «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року, «Газета Україна-Центр проти України» від 15.07.2010 ЄСПЛ вказував, що наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. При вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, «правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться». Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві.

Таким чином, з огляду на підстави відводу та обставини справи, суд приходить до висновку, що в розумінні п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України не є «іншими обставинами, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді» сама по собі та обставина, що незгода позивача з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу, а відповідність дій судді вимогам закону, у свою чергу, може бути перевірена під час розгляду справи в апеляційній та касаційній інстанціях, а тому суд приходить до висновку, що у задоволенні заяви про відвід судді Полянчук Б.І. слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 36, 37, 40, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Полянчука Богдана Івановича у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Мукачівської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа: ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області про визнання недійсними та скасування рішень - відмовити.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Мукачівської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа: ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області про визнання недійсними та скасування рішень передати апарату Мукачівського міськрайонного суду для повернення судді Полянчуку Богдану Івановичу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Юрій Мирошниченко