Справа № 456/899/20
Провадження № 2-с/456/24/2025
УХВАЛА

про повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду

05 серпня 2025 року місто Стрий

Суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Валовін Ю. В. ,розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу,

ВСТАНОВИВ:

31.07.2025 до Стрийського міськрайонного суду надійшла заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого 08.04.2020 Стрийським міськрайонним судом Львівської області у справі № 456/899/20 за заявою Комунального підприємства «Стрийтеплоенерго» про стягнення заборгованості за послуги теплопостачання з боржників ОСОБА_2 , ОСОБА_1 у розмірі 24 265,44 грн та 105,10 грн судового збору.

Свою заяву ОСОБА_1 мотивує тим, що вона не мала можливості своєчасно скасувати судовий наказ через тяжку хворобу брата ОСОБА_2 , який помер у жовтні 2021 року, а також через емоційний стан і відсутність юридичної обізнаності, крім того зазначає, що договору із КП «Стрийтеплоенерго» вона не укладала та останній не надавав їй послуг теплопостачання.

Дослідивши матеріали заяви, матеріали справи № 456/899/20, суд дійшов до такого висновку.

Положеннями ч. 1 ст. 170 ЦПК України передбачено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

Згідно з ч. 5 ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З матеріалів справи вбачається, що 08.04.2020 Стрийським міськрайонним судом Львівської області за заявою Комунального підприємства «Стрийтеплоенерго» виданий судовий наказ про стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 заборгованості за послуги теплопостачання в розмірі 24 265,44 грн та 105,10 грн судового збору.

22.04.2020 зазначений судовий наказ та додані до нього документи було направлено боржникам та вже 05.05.2020 вказану кореспонденцію було вручено боржниці, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення з відміткою «вручено 05.05.2020». Рекомендоване повідомлення з відміткою про вручення повернулося до суду 08.05.2020 та знаходиться в матеріалах справи /а.с. 11/.

ОСОБА_1 неодноразово зверталась до суду впродовж 2023-2025 років із заявою про скасування судового наказу, однак ухвалами суду дані заяви були повернуті заявниці з підстав пропуску строку для подання даних заяв та відсутності підстав для його поновлення /а.с. 24, 35, 47-48/.

Суд звертає увагу, що для подачі заяви про скасування судового наказу визначальним є саме момент отримання судового наказу боржником поштовою кореспонденцією - 05.05.2020. Тобто, з моменту отримання копії судового наказу до моменту звернення до суду про скасування судового наказу пройшло більше 5 років.

Поважними причинами для поновлення строку у розумінні ст. 127, ч. 2 ст. 171 ЦПК України є лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Клопотання чи заява про поновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. У клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні від 28 жовтня 1998 року в справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначає, що процесуальні строки є обов?язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

У постанові Верховного суду від 24 січня 2024 року у справі № 2-7772/10 зазначено, що при поновленні пропущеного строку суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків на оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип визначеності). Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення може бути визнано порушенням права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Відповідно до частини першої статті 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (рішення Європейського суду з прав людини від 28 листопада 1999 року у справі «Брумареску проти Румунії»).

У заяві ОСОБА_1 про скасування судового наказу міститься перелік причин пропуску строку на подачу заяви про скасування судового наказу, серед яких тяжка хвороба та смерть брата, а також юридична необізнаність заявниці. Суд критично оцінює такі доводи, зважаючи на відсутність будь яких доказів які б їх підтверджували.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Враховуючи те, що з моменту отримання копії судового наказу до моменту звернення до суду про скасування судового наказу пройшло більше 5 років, заявниця не обґрунтувала поважність причин пропуску та не долучила відповідні докази, таким чином заявницею пропущений строк на подачу заяви про скасування судового наказу та відсутні підстави для його поновлення, відтак дана заява підлягає поверненню заявниці.

Керуючись статтями 10, 13, 127, 170-171 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернути заявниці.

Роз?яснити ОСОБА_1 , що в силу пункту 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про прудовий збір» сплачена нею сума судового збору за подання заяви про скасування судового наказу може бути повернута за її клопотанням за ухвалою судді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому ухвали.

Суддя Юлія ВАЛОВІН