ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" серпня 2025 р. селище Петриківка

Петриківський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Говорухи В.О., за участю секретаря судового засідання Неймак М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Петриківської селищної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Перша Кам`янська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

21.05.2025 до Петриківського районного суду Дніпропетровської області надійшла за підсудністю з Заводського районного суду м. Дніпродзержинська цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до Кам`янської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Перша Кам`янська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний брат діда позивача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Після його смерті відкрилась спадщина на належне йому майно, а саме: на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_2 та земельну ділянку площею 0,180 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку.

Після смерті спадкодавця позивач фактично прийняв спадщину шляхом обробки присадибної земельної ділянки, так як є єдиним спадкоємцем за заповітом.

Інших спадкоємців ні за заповітом, ні за законом не має.

05 травня 2023 року ОСОБА_2 зробив заповіт на ім`я ОСОБА_1 , ім`я, який був посвідчений державним нотаріусом Першої Кам`янської нотаріальної контори Дніпропетровської області - Главчевою Л.В. та зареєстрований в реєстрі за №1-701. Згідно заповіту, ОСОБА_2 на випадок смерті зробив таке особисте спорядження: «всі належні мені права та обов`язки, а також все інше майно, де б воно не було та з чого б во не складалося, і взагалі все те, що буле належати мені на день смерті, і на що я за законом матиму право, заповідаю: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ».

Позивач звернувся із заявою про прийняття спадщини до Першої Камянської нотаріальної контори Дніпропетровської області, після чого була відкрита спадкова справа. Однак, постановою Державного нотаріуса Першої Кам`янської державної нотаріальної контори Н. Трощій від 11 вересня 2024 року йому відмовлено у вчинені нотаріальних дій, а саме, у видачі йому свідоцтва про правона спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 , в зв`язку з пропуском шестимісячного строку, встановленого законом для прийняття спадщини та рекомендовано за захистом своїх інтересів звернутись до суду.

Позивач, посилаючись на те, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущений ним у зв`язку із юридичною недосвідченістю та постійним доглядом за батьком інвалідом 2-ї групи, просить суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою судді від 22.05.2025 відкрито провадження у даній справі та визначено справу розглядати в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 17.06.2025 за клопотанням позивача ОСОБА_1 у справі замінено первісного відповідача Кам`янську міську раду належним відповідачем Петриківською селищною радою.

Ухвалою Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 26.06.2025 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, через підсистему «Електронний суд» до суду надійшла заява про розгляд справи без участі представника Петриківської селищної ради. Проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Представник третьої особи - Перша Кам`янська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області надіслав на адресу суду заяву про розгляд справи за відсутності їх представника.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до наступного висновку.

Як передбачено ст.ст. 15,16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За загальним правилом (частина 1статті 13 ЦПК України), суд розглядає справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, кожна з яких, відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , виданого Царичанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Дніпровському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро). (а.с. 9)

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на належне йому майно, а саме: на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_2 , що належав останньому на підставі договору купівлі-продажу від 28 жовтня 1988 року та земельну ділянку площею 0,180 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, яка належала ОСОБА_2 на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серія ДП № 113161 від 22.12.2004, виданого на підставі рішення виконкому Петриківської селищної ради № 3 від 21.03.1997 року. (а.с. 18-20)

ОСОБА_2 за життя розпорядився своїм майном, склавши заповіт, посвідчений 05 травня 2023 року державним нотаріусом Першої Кам`янської держаної нотаріальної контори Главчевою Л.В., зареєстрованого в реєстрі за № 1-701, відповідно до якого зробив таке особисте спорядження: «всі належні мені права та обов`язки, а також все інше майно, де б воно не було та з чого б во не складалося, і взагалі все те, що буле належати мені на день смерті, і на що я за законом матиму право, заповідаю: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ». (а.с. 10)

Позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_2 .

Згідно спадкової справи №605/2024, заведеної після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , крім заяви ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини відсутні. Інформація про наявність інших заповітів від імені ОСОБА_2 в матеріалах справи відсутня. (а.с. 46-84)

Згідно витягу № 78041545 від 19.08.2024 про реєстрацію в Спадковому реєстрі, нотаріусом була відкрита спадкова справа № 605/2024.

Згідно до витягу зі Спадкового реєстру №78041537 встановлено, що чинним значиться заповіт ОСОБА_2 від 05.05.2023.

Згідно постанови державного нотаріуса Першої Кам`янської держаної нотаріальної контори від 11.09.2024 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , в зв`язку з пропуском шестимісячного строку, встановленого законом для прийняття спадщини. (а.с. 12)

За змістом позовної заяви встановлено, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини, у зв`язку з юридичною недосвідченістю та постійним доглядом за батьком інвалідом 2-ї групи, на підтвердження чого надав довідку до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серія 12 ААГ № 192436, медичну довідку та висновок № 731 про наявність порушення функцій організму через які невиліковно хворі особи не можуть самостійно пересуватися та самообслуговуватися і потребують соціальної послуги з догляду на непрофесійній основі. (а.с. 15-17)

Вирішуючи обґрунтованість доводів позивача щодо поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, наведених ним на підтвердження позовних вимог, судом враховується наступне.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже, згідно з цією статтею поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо:

1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви;

2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

Верховний Суд у постанові від 22.12.2021 у справі №703/4978/19 зазначив, що законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи.

Тобто суд, розглядаючи такі позови, встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року (справа №6-1486цс15), Верховного Суду України від 26 червня 2019 року (справа № 565/1145/17) відповідно до частини третьої етапі 1272ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як встановлено з позовної заяви позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини на незначний строк, з поважних причин, пов`язаних з неможливістю реалізувати своє право, у зв`язку із постійним доглядом за батьком інвалідом 2-ї групи.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

Таким чином, враховуючи, що після смерті ОСОБА_2 спадкоємцем за заповітом ОСОБА_1 , інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач на час смерті спадкодавця разом зі спадкодавцем не проживав та пропустив строк для прийняття спадщини у зв`язку з юридичною недосвідченістю та постійним доглядом за батьком інвалідом 2-ї групи, а тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, доведений і підлягає задоволенню.

Позивачем сплачено судовий збір в розмірі 1211 грн. 20 коп., яка на їх відшкодуванні з відповідача не наполягає, тому суд вказані витрати з відповідача не стягує.

Керуючись ст.ст.4,12,13,258,259,263-265 ЦПК України, ст.ст.1218,1261, 1269, 1270,1272 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Петриківської селищної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Перша Кам`янська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк в три місяці для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.О. Говоруха