У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

13 серпня 2025 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області І.Д.Калієвський, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася в суд з позовом до відповідача про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Дзензелівка Уманського району Черкаської області у віці 87 років померла позивача баба по матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 11.12.2024 року складено відповідний актовий запис №321, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 11.12.2024 року Маньківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Довідка виконавчого комітету Маньківської селищної ради села Дзензелівка Уманського району Черкаської області від 30.06.2025 року №145 інформує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка до дня смерті була зареєстрована в АДРЕСА_1 .

Також дана довідка інформує, що спадкоємцем померлої ОСОБА_3 за законом є дочка ОСОБА_2 . Спадкоємцем померлої ОСОБА_3 за заповітом є ОСОБА_4 (прізвище ОСОБА_5 змінено на ОСОБА_6 після укладення шлюбу).

На день смерті спадкодавець проживала у власному житловому будинку в АДРЕСА_1 . Заповіт від імені ОСОБА_3 посвідчений Дзензелівською сільською радою Маньківського району Черкаської області 4 квітня 2016 року, зареєстрований в реєстрі нотаріальних дій за №13. Інших спадкоємців за наявною інформацією немає.

За життя ОСОБА_3 залишила заповіт, посвідчений 4 квітня 2016 року посадовою особою Дзензелівської сільської ради Маньківського району, Черкаської області, зареєстрований в реєстрі за №13, яким на випадок своєї смерті зробила заповітне розпорядження, згідно якого все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все, що буде належати їй на день смерті, і на що за законом матиме право, заповіла своїй онуці ОСОБА_4 . Прізвище позивача - спадкоємиці ОСОБА_5 змінено на ОСОБА_6 після укладення шлюбу 21.07.2017 року з ОСОБА_7 згідно актового запису №3 від 21.07.2017 року, зареєстрованого виконавчим комітетом Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області.

Після смерті баби - спадкодавиці ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, яке потрібно переоформити у спадщину, а саме: земельна ділянка площею 2,1425 га., для ведення товарного сільськогосподарського виробництва під кадастровим номером :02:001:0321, належна покійній на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №178441 від 30 вересня 2004 року, розташована згідно даних вказаного державного акту в адмінмежах Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області. Також належність вказаного майна спадкодавцеві підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 19.12.2022 року №318100921.

Також до спадкової маси входить частка земельної ділянки загальною площею 2,1592 га., для ведення товарного сільськогосподарського виробництва під кадастровим номером :02:001:0320, належна покійній на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 9 вересня 2015 року, розташована згідно даних вказаного свідоцтва на території Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області. Також належність вказаного майна спадкодавцеві підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 09.09.2015 року №43545159.

Також до спадкової маси входить житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, розташований в АДРЕСА_1 .

Вказаний будинок належав ОСОБА_8 (чоловіку ОСОБА_3 , дідові позивача), який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в селі Дзензелівка Маньківського району Черкаської області, про що 27.10.2014 року складено відповідний актовий запис №30, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 27.10.2014 року виконавчим комітетом Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області. Вказане майно ОСОБА_3 прийняла у спадщину, проте не переоформила його на своє ім`я у зв`язку із смертю, і в даний час ці права перейшли до неї на підставі заповіту, який залишила баба на її ім`я. Довідкою виконавчого комітету Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 13.11.2014 року №801, виданою ОСОБА_3 , підтверджується, що вона проживає (проживала) одна у житловому будинку покійного чоловіка, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . Також, довідкою виконавчого комітету Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 26.10.2014 року №745, виданою ОСОБА_9 (позивач по справі), підтверджується, що вона вела спільно господарство і за власні кошти похоронила свого діда ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Належність спадкового майна підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно, виданим 31.03.2004 року виконавчим комітетом Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області, витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №3221667 від 31.03.2004.

Інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 21.07.2025 року №436122069 підтверджує, що житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за АДРЕСА_1 , зареєстровано в реєстрі прав власності на нерухоме майно 31.03.2004 року за р.№5302972 на праві приватної власності за ОСОБА_8 . Також це підтверджується даними технічного паспорта на житловий будинок садибного типу, виготовленого Маньківським відділком Черкаського обласного об`єднаного бюро технічної інвентаризації.

Після смерті баби ОСОБА_3 вона прийняла спадщину, про що подала відповідну заяву про прийняття спадщини до Маньківської державної нотаріальної контори Уманського району Черкаської області, де заведено спадкову справу №17/2025 від 29.01.2025 року, номер у Спадковому реєстрі 735586634.

Викладене підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 29.01.2025 №79870279, а також інформацією, викладеною у постанові державного нотаріуса Маньківської державної нотаріальної контори Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Шевченко Н.Г., від 21.03.2025 року, якою відмовлено у вчиненні нотаріальної дії.

Таким чином, спадщину після смерті ОСОБА_3 вона прийняла шляхом подання заяви до нотаріуса у встановлений законом шестимісячний строк, однак, після спливу шести місяців після смерті баби - спадкодавиці, виявилось, що оформити заповідане її спадкове майно немає можливості у зв`язку з відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, про що нотаріусом надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.03.2025 року, що у свою чергу змушує звертатись до суду з даним позовом.

Так, 23.07.2025 року згідно супровідного листа за №670/02-31 завідувача Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Даною постановою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом на земельні ділянки після смерті баби - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 та на житловий будинок після смерті діда - ОСОБА_8 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Даною постановою повідомлено, що на підставі заяви ОСОБА_2 (відповідач по справі) від 17.03.2015 року про прийняття спадщини за законом після смерті батька - ОСОБА_8 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Заїчко В.П., була відкрита спадкова справа №75 за 2015 рік. За даними Спадкового реєстру було перевірено наявність відкритої спадкової справи, спадкового договору чи заповіту, складеного спадкодавцем. На момент заведення спадкової справи виявлено заповіт, посвідчений Маньківською державною нотаріальною конторою Черкаської області 18 грудня 2004 року за р.№3173 від імені ОСОБА_8 на накопичувальний грошовий вклад, що зберігається в Маньківському відділенні АППБ «Аваль» на рахунку № НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_2 . Нотаріусом повідомлено, що згідно довідки №12, виданої виконавчим Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області 12 січня 2014 року, за місцем проживання померлого ОСОБА_8 , зі спадкодавцем проживала та була зареєстрована дружина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Нотаріусом повідомлено, що на підставі заяви ОСОБА_1 від 29.01.2025 року про прийняття спадщини за заповітом після смерті баби - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., була відкрита спадкова справа №17 за 2025 рік. За даними Спадкового реєстру було перевірено наявність відкритої спадкової справи, спадкового договору чи заповіту, складеного спадкодавцем. На момент заведення спадкової справи виявлено заповіт, посвідчений Дзензелівською сільською радою Маньківського району Черкаської області 4 квітня 2016 року за р.№13 від імені ОСОБА_3 на ім`я ОСОБА_4 .

Керуючись статтями 66-69 Закону України «Про нотаріат», нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва, та склад спадкового майна.

Згідно п.п.4.12 п.4 гл.10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за №282/20595, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів. Згідно пункту 4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві. Згідно пункту 4.1 пункту 4 глави 10 розділу 2 вищевказаного Порядку, при видачі свідоцтва про право на спадщину, нотаріус перевіряє наявність підстав закликання до спадкування осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва. Згідно п.4.2 пункту 4 глави 10 розділу ІІ даного Порядку, доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних відносин та інших відносин.

Нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину, у зв`язку з чим позивач вимушена звернутись до суду з даним позовом при наявності іншого спадкоємця за законом, відповідача по справі, та на предмет встановлення дійсних обставин справи та правомірності позовних вимог слід зазначити наступне, що і змусило позивача звернутися з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/812/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Проведення підготовчого засідання призначити на 26 серпня 2025 року о 8 годині 30 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, с-ще Маньківка Уманського (Маньківського) району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасника справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачам для надання зустрічного позову встановити строк до 26 серпня 2025 року.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Уразі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Копію ухвали направити учасникам справи разом з судовими повістками.

Повідомити учасникам веб-адресу сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою вони можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається: https://mn.ck.court.gov.ua/sud2312/.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду лише в частині щодо недотримання правил підсудності впродовж 15 днів з дня її ухвалення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Д.Калієвський