Виноградівський районний суд Закарпатської області
_________________________________________________________________________
Справа № 299/2142/24
Номер провадження 2/299/551/24
У Х В А Л А

11.08.2025 року м. Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області у складі: головуючий - суддя Кашуба А.В., секретар судового засідання Чернянчук К.П., за участі представника позивача адвоката Стасюка Ю.П., представника відповідача адвоката Андрейчука О.М.,

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань м.Виноградів клопотання представника позивача адвоката Стасюка Ю.П. про повернення у підготовче провадження та залучення співвідповідача у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

02.04.2024 позивачка подала до суду вказану позовну заяву.

Ухвалою суду від 09.04.2024 відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу у загальному позовному провадженні. Призначено підготовче судове засідання.

09.04.2024 позивачка подала заяву про забезпечення позову.

Ухвалою суду від 10.04.2024 вжито заходів забезпечення позову: заборонено відчуження нерухомого майна, зареєстрованого в Державному реєстрі речових прав за номером 212, житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Заборонити органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі, особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, зокрема, але не обмежуючись Міністерству юстиції України та його територіальним органам, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київської, Севастопольської міської, районної, районних у містах Києві та Севастополі державний адміністрацій: акредитованим суб`єктам; державним реєстраторам прав на нерухоме майно, нотаріусам, державним виконавцям, приватним виконавцям га іншим органам чи особам, які виконують функції державної реєстрації прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації права власності та інших речових прав, у тому числі, реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, внесення до статутних капіталів юридичних осіб, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження та інше) щодо нерухомого майна, а саме: житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

24.07.2025 після судових дебатів суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення та на підставі ч.1 ст.244 ЦПК України відклав ухвалення та проголошення судового рішення на строк не більше десяти днів з дня переходу до стадії ухвалення судового рішення, оголосивши дату та час його проголошення.

На підставі ч.2 ст.244 ЦПК України, суд, не приймаючи рішення, ухвалив поновити судовий розгляд.

У судовому засіданні 04.08.2024 після поновлення судового розгляду представник позивача подав клопотання про повернення у підготовче провадження та залучення співвідповідача.

Представник відповідача клопотав відкласти вирішення цього клопотання та надати можливість ознайомитися із його змістом.

У судовому засіданні 11.08.2025 представник позивача підтримав клопотання та просив таке задовольнити.

Представник відповідача подав письмове заперечення на клопотання, просить відмовити у його задоволенні.

Щодо змісту клопотання та заперечення.

Представник позивача просить суд повернути справу з розгляду по суті до стадії підготовчого провадження та залучити як співвідповідача ОСОБА_3 .

Клопотання обґрунтовано тим, що представник відповідача в судових дебатах повідомив, що відповідачка ОСОБА_2 не є власником спірного майна.

Згідно з інформації отриманої представником позивача з ДРРПНМ, 24.04.2024 року право власності на спірне майно зареєстровано за ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Даний позов було подано до суду 09.04.2024 року, ухвалу про забезпечення позову було зареєстровано 16.04.2024 року.

Тобто всі дії Відповідачки по відчуженню майна відбувалися після подання позову.

Позивач не міг знати про вказані обставини, а Відповідачка умисно не повідомила суд про їх існування.

Представник позивача вважає очевидним той факт, що Відповідачка умисно не повідомила суд про факт відчуження майна, а та обставина, що майно відчужено після відкриття провадження у справі ставить під сумнів добросовісність поведінки Відповідачки.

На думку позивача, ОСОБА_3 є співвідповідачем у справі, оскільки вже після подачі позову стала власником спірного майна.

Враховуючи, що підготовче провадження у справі вже закрите, клопотання про залучення співвідповідача подається на підставі частини третьої статті 51 Цивільного процесуального кодексу України, яка дозволяє залучення співвідповідача на будь-якій стадії розгляду справи, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Представник позивача вважає за необхідне повернутися до стадії підготовчого судового засідання, оскільки залучення нового співвідповідача потребує: надання йому можливості подати заперечення; ознайомлення з матеріалами справи; можливості реалізувати процесуальні права в повному обсязі.

Представник відповідача подав письмове заперечення, просить відмовити у задоволенні клопотання. Заперечення обґрунтовано тим, що залучення співвідповідача до участі у справі після спливу строків, визначених у ст.51 ЦПК України, можливе лише у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у праві про підставу залучення співвідповідача. Представник відповідача сумнівається у тому, що представник позивача не міг знати про те, що майно перейшло від відповідача до іншого власника. Адже за півтора року розгляду справи позивач мав можливість перевірити інформацію щодо власника будинку. Представник відповідача, крім того, вважає, що у поведінці відповідачки нема ознак недобросовісності, бо вона не знала про ухвалу про забезпечення позову. Представник відповідача вважає, що реалізація повернення у підготовче провадження можлива лише за існування вагомих обставин. Тому, представник відповідача вважає, що оскільки позивач мав можливість встановити власника через відкриті дані Державного реєстру речових прав, то причини переходу до підготовчого провадження є необґрунтованими.

Вивчивши доводи клопотання представника позивача, дослідивши подані на їх підтвердження письмові докази, вивчивши доводи заперечення представника відповідача, суд вирішив наступне.

Позов подано 02.04.2024.

Предметом позову є три четверті частки у праві власності на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 .

Позивач визначив відповідачкою ОСОБА_2 , як власника будинку, подавши відповідний доказ.

Ухвалою суду від 10.04.2024 вжито заходів забезпечення позову: заборонено відчуження нерухомого майна, зареєстрованого в Державному реєстрі речових прав за номером 212, житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Ухвалу про забезпечення позову було зареєстровано 16.04.2024 року.

Згідно інформації, отриманої представником позивача з ДРРПНМ, 24.04.2024 року право власності на спірне майно - предмет позову - зареєстровано за ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 . Перехід права власності відбувся на підставі Договору дарування від 24.04.2024, посвідченого приватним нотаріусом Юска Н.М.

Представник відповідача у письмовому запереченні повідомив, що відповідачка ОСОБА_2 законно та добросовісно подарувала спірний будинок-предмет позову своїй дочці ОСОБА_3 , не знаючи про існування ухвали про забезпечення позову шляхом заборони відчуження майна.

Суд пересвідчився, що всі дії Відповідачки по відчуженню майна відбувалися після подання позову.

Це означає, що позивач пред`явила позов до належного відповідача.

Після відкриття провадження у справі та вжиття судом заходів забезпечення позову шляхом заборони відчуження будинку-предмету спору відповідачка подарувала спірний будинок-предмет спору ОСОБА_3 .

Перехід права власності від відповідачки до іншої особи відбувся після відкриття провадження у справі на стадії підготовчого провадження до його закриття (01.10.2024).

Та про цей факт з дати посвідчення договору дарування (24.04.2024) до закінчення з`ясування обставин у справі (24.07.2025) ні відповідачка, ні її представник не повідомили ні позивачку, ні її представника, ні суд. При цьому, представник відповідачки брав активну участь на всіх стадіях судового розгляду справи, у тому числі у підготовчому судовому засіданні. І лише у судових дебатах у своїй промові заявив, що відповідачка не є власником будинку-предмету спору і не є належним відповідачем, не надавши суду письмових доказів на підтвердження повідомленої нової обставини.

Суд переконався, що мало місце замовчування стороною відповідача важливого питання (заміна сторони у цивільних правовідносинах), яке мало б бути вирішено на стадії підготовчого провадження.

У п. 30 постанови Верховного Суду у справі № 902/271/18 від 03.10.2019 (провадження№ 916/2421/18) ВерховнийСуд вказав: «Також Верховний Суд звертається до власної практики, зокрема, постанови від 02.10.2019 у справі № 916/2421/18, у якій Верховний Суд погодився з судами першої та апеляційної інстанцій у питанні можливості повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття у випадку, якщо судом встановлено замовчування відповідачем важливого питання, яке мало б бути вирішено саме на стадії підготовчого провадження. На думку Верховного Суду, стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя. На важливість дотримання строку на подання доказів звертав свою увагу Верховний Суд й раніше у постановах від 06.02.2019 у справі № 916/3130/17, від 03.04.2019 № 913/317/18.».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16.12.2021 року у справі №910/7103/21, зроблено висновок, що: на підставі частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12.01.2022 року у справі №234/11607/20, зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Згідно з практикою Верховного Суду, викладеною у постановах від 03.10.2019 у справі № 902/271/18, від 16.02.2021 у справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 у справі № 923/525/20, постанові від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21 суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Отже, з`ясувавши обставини, що потребували додаткової перевірки, а саме обставини, на які в судових дебатах послався представник відповідача (перехід права власності на предмет спору) суд дійшов висновку, що позов подано до належного відповідача, провадження у справі відкрито з належним складом сторін спору, однак підготовче провадження та судовий розгляд справи були проведені без залучення фізичної особи ОСОБА_3 , яка замінила відповідачку як сторону у даних цивільних правовідносинах після відкриття провадження у справі та вжиття заходів забезпечення позову.

Щодо положень ч.3 ст.51 ЦПК України, яка дозволяє залучення співвідповідача поза строками, визначеними ч.1 ст.51 ЦПК України.

За змістом ч.3 ст.51 ЦПК України, після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Ключовою обставиною цієї норми є «до подання позову». Тобто, процесуальний закон встановлює умову для застосування ст.51 ЦПК України лише для ситуацій, коли позов подано до відповідача, який вже на час подання позову є неналежним.

Суд вважає, що у разі якщо відбулася заміна сторони у правовідносинах після відкриття провадження у справі, то взагалі-то має місце правонаступництво.

Крім того, Суд констатує, що добросовісність учасників цивільних правовідносин презюмується. Кожен учасник цивільних правовідносин може сподіватися на добросовісність інших.

Як було констатовано вище, позов пред`явлено до належного відповідача ОСОБА_2 , яка на час пред`явлення позову та відкриття провадження у справі була власником будинку-предмету спору. Суд вжив заходів забезпечення позов шляхом заборони відчуження будинку, копія ухвали направлена державному реєстратору Виноградівської міської ради, на підставі якої державний реєстратор зареєструвала заяву про заборону вчинення реєстраційних дій 16.04.2024. Сторона відповідача через представника адвоката Андрейчука О.М. брала активну участь у судових засіданнях.

Тому позивач та суд мали обґрунтовані підстави сподіватися на добросовісність сторони цивільних правовідносин, добросовісність осіб, уповноважених на здійснення реєстраційних дій з нерухомим майном, у тому числі нотаріусів, тобто дієвість вжитих судом заходів забезпечення позову.

Тому суд не має обґрунтованих сумнівів у тому, що позивач не знав і не міг знати «до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача», у розумінні ст.51 ЦПК України.

У підсумку, Суд поновив судовий розгляд, з`ясував обставини, які потребували додаткової перевірки: з`ясовано, що після відкриття провадження і до закінчення підготовчого провадження власник предмету спору змінився. Суд прийшов до висновку, що для реалізації процедури заміни сторони є необхідним повернути справу у підготовче провадження, оскільки тільки на підготовчому провадженні залучений правонаступник матиме змогу у повному обсязі реалізувати процесуальні права співвідповідача.

На цій підставі суд вважає клопотання обґрунтованим. Таке слід задовольнити.

Керуючись ст.51, ст.244, ст.258-260 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивача задовольнити.

Повернути справу № 299/2142/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння з розгляду по суті до стадії підготовчого провадження.

Залучити як співвідповідача у справі ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Призначити у справі підготовче судове засідання на 20.10.2025 о 10-00 год та розглядати за правилами загального позовного провадження у залі судових засідань Виноградівського районного суду Закарпатської області (м.Виноградів, вул.Тюльпанів, 24).

У підготовче судове засідання викликати учасників справи.

Роз`яснити відповідачам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що відповідно до ч.1 ст. 191 ЦПК України відповідач має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі:

- надіслати суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову;

- надіслати позивачу копію відзиву та доданих до нього документів.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Кашуба А. В.