Справа №461/3558/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2025 року Галицький районний суд м. Львова

в складі: головуючої судді Волоско І.Р.

секретар судового засідання Старовецька С.І.

за участю: представника відповідача Гай О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу, -

в с т а н о в и в :

АТ КБ «Приватбанк» звернулося з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

В обгрунтування заявленого позову покликається на те, що 15.08.2018 року ОСОБА_2 (далі - Позичальник) власноруч підписав Анкету- Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг. 29.09.2020 року Позичальник власноруч підписав Заяву про приєднання до Умов та Правил надання послуг, чим підтвердив укладення кредитного договору з Банком. Згідно з договором, йому було надано відновлювану кредитну лінію до 200 000 грн на умовах щомісячної сплати мінімального обов`язкового платежу (7% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн + комісія) та річною процентною ставкою 36%. Позичальник фактично користувався кредитним лімітом, здійснюючи операції відповідно до виписки по рахунку. Банк, у свою чергу, виконав свої зобов`язання за договором. Однак, з 17.02.2021 року Позичальник припинив виконання зобов`язань щодо повернення кредитних коштів та сплати відсотків, внаслідок чого виникла заборгованість. Таким чином, у зв`язку з порушенням зобов`язань Позичальником та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості станом на теперішній час заборгованість Позичальника становить 84 796,93 грн.

ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_2 померла. Позивачем 06.08.2024 року була направлена претензія кредитора до Першої львівської державної нотаріальної контори, яка була перенаправлена до приватного нотаріуса Зуєвої Світлани Миколаївни. 12.09.2024 Банком було отримано лист від приватного нотаріуса, в якому зазначено, що відомості надати неможливо в силу положень ст. 8 ЗУ Про нотаріат. 28.11.2024 співробітником Банку було зроблено витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з якого Банк вперше дізнався, що спадкоємцем Позичальника є ОСОБА_1 . 30.11.2024 року Позивачем додатково було направлено претензію на адресу Відповідача щодо сплати заборгованості за Договором. Проте, станом на дату подання заяви, заборгованість за Договором не погашена. У зв`язку з наведеним, просить позов задовольнити, стягнути з відповідача суму заборгованості та судові витрати.

Представник позивача в судове засідання не прибув.

Представник відповідача в судовому засіданні вимоги позовної заяви заперечив.

Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Водночас, суд врахував, що відповідно до ч. 2 ст. 223ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

З врахуванням тривалості провадження у справі, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, суд приходить до переконання про наявність законних підстав для вирішення спору по суті.

При цьому, суд наголошує, що основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторони, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

При цьому, виходячи з положень ст. 16 ЦК України особа звертається до суду за захистом свого порушеного права.

Перевіривши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що 15.08.2018 року ОСОБА_2 власноруч підписав Анкету- Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг.

29.09.2020 року Позичальник власноруч підписав Заяву про приєднання до Умов та Правил надання послуг), якою були закріплені наступні умови:

1. Тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювана кредитна лінія до 200 000 грн. (п.1.2. Договору);

2. Тип кредитної карти: Картка «MasterCard World Black Edition»;

3. Строк кредитування: 12 місяців з лонгацією (п.1.2. Договору);

4. Процентна ставка, відсотків річних: 36% (п.1.3 Договору);

5. Кількість та розмір платежів, періодичність: повернення кредиту здійснюється шляхом: - договірного списання з рахунку клієнта, у т. ч. за рахунок кредитного ліміту, у розмірі процентів, що підлягають сплаті за цим Договором, 1-го числа календарного місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту, за умови наявності невикористаного кредитного ліміту та за відсутності прострочених зобов`язань клієнта; - шляхом внесення клієнтом коштів у розмірі мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарногочисла (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту. Розмір мінімального обов`язкового платежу: - 7% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн, + комісія, щомісячно; - у разі прострочення з 31-го дня 10% від заборгованості; - у разі прострочення з 181-го дня 100% від заборгованості.

Заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг Позичальником підписано власноруч на планшеті, що відповідає вимогам Постанови НБУ від 13.12.2019 № 151 Про затвердження Положення про застосування цифрового власноручного підпису в банківській системі України.

Відповідно до п. 2.1.1.2.5 Договору, сторони узгодили, що протягом строку кредиту розмір кредитного ліміту може бути змінений Банком в односторонньому порядку як в сторону збільшення, так і в сторону зменшення, на підставі аналізу кредитоспроможності Клієнта в рамках розміру, зазначеного у абз.1 цього пункту, та не потребує додаткового погодження із Клієнтом.

Позичальник користувався кредитним лімітом, відповідно до виписки по рахунку вчиняв операції, таким чином, згідно до Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, що затверджено Постановою НБУ 64 від 29.07.2022 р., Позичальник є власником рахунку та держателем платіжного інструменту для здійснення операцій за рахунком.

Згідно до Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, що затверджено Постановою НБУ 64 від 29.07.2022 р., Позичальник є власником рахунку та держателем платіжного інструменту для здійснення операцій за рахунком.

Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки, а саме згідно п. 1.4. шляхом внесення клієнтом коштів у розмірі мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту. Позивач виконав умови договору та надав Позичальнику кредитну картку(-ки), кредитні кошти у вигляді встановленого кредитного ліміту, що підтверджується випискою по рахунку.

Позичальник користуватися кредитним лімітом, повертав використану суму кредитного ліміту та сплачував відсотки за користування кредитним лімітом.

Проте, припинив повертати Позивачу грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом з 17.02.2021, що має відображення у Розрахунку заборгованості за договором та підтверджується випискою за рахунком.

Згідно статей 526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Таким чином, у зв`язку з порушенням зобов`язань Позичальником та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості станом на теперішній час заборгованість Позичальника становить 84 796,93 грн. (заборгованість за тілом кредита).

Однак, ІНФОРМАЦІЯ_1 Позичальник помер, що підтверджується копією витягу з ДРАЦС.

Згідно із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст. 608, 1218, 1219 ЦК України у зв`язку зі смертю боржника припиняються лише ті зобов`язання, які нерозривно пов`язані з його особою і не можуть бути виконані іншою особою, у той час як у результаті спадкування до спадкоємця переходять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцю на час відкриття спадщини й не припинилися у наслідок його смерті.

За змістом зазначених норм у разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво в порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи її спадкоємців; таким чином, відбувається передбачена законом заміна боржників за зобов`язанням.

Згідно із ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За змістом ч. 2 ст. 1281 ЦК України кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.

Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину (ч. 3 ст. 1281 ЦК України).

На виконання вимог ст. 1281 ЦК України, Позивачем 06.08.2024 року була направлена претензія кредитора до Першої львівської державної нотаріальної контори, яка була перенаправлена до приватного нотаріуса Зуєвої Світлани Миколаївни.

12.09.2024 Банком було отримано лист від приватного нотаріуса, в якому зазначено, що відомості надати неможливо в силу положень ст. 8 ЗУ Про нотаріат.

28.11.2024 співробітником Банку було зроблено витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з якого Банк вперше дізнався, що спадкоємцем Позичальника є ОСОБА_1 .

30.11.2024 року Позивачем додатково було направлено претензію на адресу Відповідача щодо сплати заборгованості за Договором

Ч.2 ст.1282 ЦК України встановлено, що вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено.

Проте, станом на теперішній час, заборгованість за Договором не погашена.

Відповідно до ч. 1 ст. 1281 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна право власності у частці: 1/2 на нерухоме майно, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 зареєстроване за Відповідачем на підставі свідоцтва про право на спадщину №: 654 від 26.05.2023.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Верховного Суду України від 18 вересня 2019 року у справі №640/6274/16-ц, доводити обсяг спадкового майна та його вартість повинен спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора, оскільки його відповідальність за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого.

У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості Відповідач станом на теперішній час має заборгованість 84 796,93 грн., яка складається з наступного: 84 796,93 грн. - зборгованість за тілом кредита

У постанові Верховного Суду у складі колегії судців Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2019 року у справі № 640/6274/16-ц (провадження № 61-25487св18) вказано, що: «при вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника, судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини: - чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків, на підставі частини четвертої статті 1281 ЦК України кредитор позбавляється права вимоги; - коло спадкоємців, які прийняли спадщину; - при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); - при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України. Враховуючи принцип змагальності цивільного процесу, який був закріплений у статті 60 ЦПК України 2004 року на час розгляду справи, та передбачав, що кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, доводити обсяг спадкового майна та його вартість повинен спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна. Тому висновки судів про відмову в позові з тих підстав, що позивачем не надано доказів, які підтверджують яке саме майно одержано спадкоємцями у спадщину та яка вартість цього майна, суперечать вимогам процесуального закону, оскільки суди безпідставно поклали обов`язок доказування наведених обставин на сторону позивача».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 листопада 2021 року у справі № 615/473/20 (провадження № 61-9358св21) зазначено, що: «одним із основних принципів цивільного судочинства є принцип змагальності сторін, закріплений у статтях 12, 81 ЦПК України, відповідно до якого кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Ураховуючи предмет спору у зазначеній справі, до обов`язку позивача як кредитора спадкодавця належить доказування обставин щодо розміру заборгованості боржника на день відкриття спадщини, наявність спадкоємців боржника, дотримання кредитором строку, визначеного статтею 1282 ЦК України, звернення з вимогою до спадкоємців боржника, а до обов`язку спадкоємця позичальника, у разі заперечення проти заявлених вимог, належить обов`язок доведення розміру та вартості успадкованого ним майна. Таким чином, обсяг спадкового майна та його вартість повинен доводити спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна».

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що позов є підставним та з відповідача, яка є спадкоємцем померлого позичальника ОСОБА_2 ОСОБА_1 , слід стягнути заборгованість за кредитним договором на загальну суму 84796,93 грн.

Відповідач не представив суду жодних доказів на спростування вимог позивача, а тому позов слід задовольнити.

Дані обставини справи стверджуються матеріалами справи, які не викликають сумніву у їх об`єктивності.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги знайшли своє ствердження під час розгляду, а тому підлягають до задоволення.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем було сплачено судовий збір у сумі 2422,40 грн, а тому вказана сума підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача, відповідно до ст.141 ЦПК України.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.526,610,611,625,634,1052,1054 ЦК України, ст.ст.12, 13, 81, 89, 141, 258, 259, 263, 265, 353,354 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в:

позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь АТ КБ «ПриватБанк» (адреса: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д; адреса для листування: 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, буд. 50; ) заборгованість за кредитним договором № б/н від 15.08.2018 у розмірі 84 796,93 грн..

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь АТ КБ «ПриватБанк» (адреса: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д; адреса для листування: 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, буд. 50; ) судовий збір в розмірі 2422,40 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Р.Волоско