У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

04 серпня 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання повідомлення таким, що носить образливий характер та погрози і є таким, що ображає честь та гідність, відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду через систему "Електронний суд" з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання повідомлення таким, що носить образливий характер та погрози і є таким, що ображає честь та гідність, відшкодування моральної шкоди.

Встановивши невідповідність поданої позовної заяви вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, 30.07.2025 року суддею постановлено ухвалу про залишення позовної заяви без руху з зазначенням недоліків, які слід усунути, з наданням позивачу строку для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ним копії ухвали, роз`яснені спосіб усунення недоліків та наслідки невиконання ухвали суду.

Зокрема, залишаючи позовну заяву без руху судом в ухвалі було зазначено, що: в порушення вимог п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються, а також до позовної заяви не додано доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Зокрема, залишаючи позовну заяву без руху судом в ухвалі було роз`яснено позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви, який полягає в поданні позовної заяви в новій редакції у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в ухвалі суду та в поданні до суду доказу надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

01.08.2025 року через систему "Електронний суд" на адресу суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків, яка передана судді 04.08.2025 року. До поданої заяви позивачем долучено позовну заяву в новій редакції у вигляді окремого документу, фіксальний чек №GRX9RlatJZI3480.4.2833 від 01.08.2025 року та фотознімок із зображенням поштового конверту з фрагментом аркуша паперу з текстом.

На виконання вимог ухвали суду від 30.07.2025 р. позивачем не подано до суду доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Зазначена позовна заява подана через підсистему «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, що свідчить про наявність у позивача обов`язку надати докази надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Відповідно до ч.5,6,7 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи. Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Повертаючись до матеріалів справи, слід зазначити, що позивач ОСОБА_1 до позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання повідомлення таким, що носить образливий характер та погрози і є таким, що ображає честь та гідність, відшкодування моральної шкоди, яка була подана через систему Електронний суд, на підтвердження доказу надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу надав до суду фіксальний чек №GRX9RlatJZI3480.4.2833 від 01.08.2025 року та фотознімок із зображенням поштового конверту з фрагментом аркуша паперу з текстом.

Водночас, додані докази не беруться судом до уваги, оскільки долучений фіксальний чек №GRX9RlatJZI3480.4.2833 від 01.08.2025 року та фотознімок із зображенням поштового конверту з фрагментом аркуша паперу з текстом, унеможливлюють ідентифікацію наданої послуги з відправлення заяви з доданими документами іншим учасникам справи.

Таким чином, направлення поштової кореспонденції з описом вкладення (на відміну від інших відправлень), підтверджує вміст конверту, в якому направляється відповідне відправлення.

Наданий позивачем фіксальний чек №GRX9RlatJZI3480.4.2833 від 01.08.2025 року та фотознімок із зображенням поштового конверту з фрагментом аркуша паперу з текстом, позбавляє суд можливості перевірити ідентичність доказів, які були направлені позивачем до суду та до відповідача, адже у випадку звернення особи до суду через підсистему Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи "Електронний суд" у суду відсутній обов`язок та можливість надсилання учасникам процесу примірника позовної заяви з додатками.

Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про поштовий зв`язок» розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку; реєстроване поштове відправлення - поштове відправлення, яке приймається для пересилання з видачею розрахункового документа, пересилається з приписуванням до супровідних документів та вручається одержувачу під розписку (шляхом проставляння письмового або електронного підпису) або з фіксацією технічними засобами.

Так, згідно з п.62 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270, підтвердженням оплати послуг поштового зв`язку з пересилання письмової кореспонденції є: поштові марки, наклеєні на письмову кореспонденцію або нанесені типографським способом на поштові конверти, поштові картки; електронні марки; відбитки державного знака, нанесені маркувальними машинами; відбитки про оплату письмової кореспонденції, нанесені друкарським чи іншим способом; розрахунковий документ про оплату послуги поштового зв`язку.

Пунктом 17 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270 передбачено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку. Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

Пунктом 47 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270 передбачено, що внутрішні реєстровані поштові відправлення, крім поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладень, подаються для пересилання у відкритому або закритому вигляді. У разі виникнення сумніву у працівника оператора поштового зв`язку щодо наявності у поштовому відправленні, яке подається для пересилання, заборонених для пересилання вкладень, відправник повинен подати відправлення у відкритому вигляді. У разі відмови відправника подати відправлення для пересилання у відкритому вигляді оператор відмовляє в пересиланні такого відправлення. Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відправником відкритими для перевірки їх вкладення.

Аналіз наведених положень Правил свідчить про те, що надсилання особою документа саме листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів, пов`язано, зокрема, зі специфікою приймання, надсилання та отримання такого виду поштових відправлень, зокрема перевіркою працівником поштового зв`язку та контролем з боку одержувача (іншого учасника справи) відповідності вкладення опису.

Таким чином, належним доказом направлення документів учасникам справи може бути лише бланк опису вкладення, завірений відповідним відділенням зв`язку із зазначенням номеру поштового відправлення, разом з фінансовим чеком про відправлення. Тільки такі докази в їх сукупності підтверджують, які саме документи пересилаються стороною.

Правові висновки щодо необхідності наявності номеру поштового відправлення на описі вкладення у цінний лист, викладені у постановах Верховного Суду від 13.01.2020 року у справі № 910/28408/15, від 26.03.2020 року у справі № 910/9962/16 та від 24.12.2020 року у справі № 916/2110/20.

Суд звертає увагу, що своєчасне повідомлення сторони про поданий позов гарантує передбачені законом засади змагальності, рівності, учасників процесу перед законом, а також сприяє учасникам справи своєчасно ознайомлюватися з відповідними матеріалами, надавати свої доводи і заперечення.

Отже, зазначені вимоги до заяв, передбачені ЦПК України, носять не формальний характер, а є обов`язковими для осіб, що звертаються до суду за захистом своїх порушених прав, недотримання яких, відповідно, тягне за собою її залишення без руху або повернення.

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним.

Враховуючи зазначене, позивачу для виконання вимог ЦПК України та вимог ухвали суду від 30.07.2025 року необхідно було надати суду докази надсилання відповідачу копії позовної заяви з доданими до неї документами, якими є розрахунковий документ ( поштова квитанція чи фінансовий чек) та опис вкладення з поіменним переліком документів, виданий відправникові поштового відправлення.

Варто зазначити, що наведена у ч. 1ст. 177 ЦПК України вимога щодо надання доказів надсилання копії позовної заяви та документів, що додаються до неї, іншій стороні у справі, в першу чергу покликана на необхідність забезпечення дотримання принципів рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальності сторін, а також надати рівну можливість з іншими особами представити свою позицію перед судом.

З огляду на викладене слід дійти висновку, що позивачем не усунені недоліки позовної заяви у спосіб зазначений в ухвалі суду від 30.07.2025 року, а саме не надано доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно приписів ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, у зв`язку з тим, що позивачем недоліки позовної заяви , на які було вказано судом в ухвалі від 30.07.2025 року, не усунені, то в силу наведеної ч. 3 ст. 185 ЦПК України позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

При цьому суддя зауважує, що повернення позовної заяви не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Суд приймає до уваги, що дотримання принципу процесуальної рівності сторін, закріпленого статтею 6 Конвенції, полягає серед іншого й в належному інформуванні сторін про провадження у їхніх справах.

Неповідомлення інших учасників справи про звернення з позовною заявою порушує процесуальні права цих учасників, принципи рівності та змагальності сторін, закріплені у статті 2 ЦПК України, адже ненадсилання позивачем копії позову іншим учасникам судового процесу, позбавляє останніх, за відсутності тексту позовної заяви та всіх доданих до неї доказів, можливості надати свої заперечення та відзив на позов.

Водночас, надання суду неналежних доказів надсилання копії позовної заяви разом з усіма додатками іншій стороні листом з описом вкладення позбавляє суд можливості встановити дійсність факту надсилання іншій стороні всіх документів, які були надані стороною позивача до суду.

З огляду на викладене, суд звертає увагу позивача, що приписами ст. 177 ЦПК України передбачено обовязок позивача додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

У даному випадку суд позбавлений можливості направляти копії позовної заяви з додатками до відповідача, у зв`язку з тим, що позовна заява подана через систему «Електронний суд».

Таким чином, у даному випадку позивачу необхідно було додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

У ст.129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, у рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

При вирішенні питання про повернення позивачу його позовної заяви, судом враховується, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Також, вважаю за необхідне роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позову не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 185, 258-260 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання повідомлення таким, що носить образливий характер та погрози і є таким, що ображає честь та гідність, відшкодування моральної шкоди - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К.Бенца