Номер провадження 2/754/7913/25
У Х В А Л А

06 серпня 2025 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Сенюта В.О., вивчивши письмові матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору - П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора, Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Взуттєвик-4» про встановлення факту постійного проживання, прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвокат Дунь В.В. через систему «Електронний суд» подав до Деснянського районного суду міста Києва позовну заяву до відповідача Київської міської ради про встановлення факту постійного проживання, прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Вивчивши письмові матеріали подання, суд приходить до наступного висновку.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Положенням ч. 1 ст. 60 ЦПК України встановлено, що представником у суді може буди адвокат або законний представник.

Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до ч. 2 ст. 64 ЦПК України обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Положенням ч. 1 ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Відповідно до ч. 4 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Повноваження адвоката, зокрема, в даному випадку щодо підписання позовної заяви, повинно підтверджуватись домовленістю сторін у договорі про надання правової допомоги, який засвідчує існування між клієнтом та адвокатом домовленості стосовно об`єму наданих йому повноважень, шляхом окремого визначення такої дії у договорі.

Такий висновок міститься і у постанові Верховного Суду від 18 жовтня 2018 року (справа №811/1507/18).

З письмових матеріалів справи вбачається, що позовна заява, яка подана до Деснянського районного суду міста Києва через систему «Електронний суд», підписана представником позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвокатом Дунь В.В.

Натомість, на підтвердження повноважень представника позивачів ОСОБА_3 до позовної заяви долучено ордери на надання правничої правової допомоги № 29/07, в якому відсутня інформація про осіб, інтереси кого представляє адвокат.

При цьому, електронний ордер у підсистемі «Електронний суд» формується на підставі паперового ордера, а отже, має відповідати йому щодо обсягу повноважень адвоката на представництво інтересів довіреної особи (учасника справи) у межах відповідної судової справи.

Так, обов`язковим полем, яке заповнюється адвокатом під час створення електронного ордера через підсистему «Електронний суд», є зазначення ордера, на підставі якого видається електронний ордер. Тож об`єм повноважень представника, у тому числі орган, у якому надається правова допомога, визначаються безпосередньо у паперовому ордері, та електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», має відповідати такому складеному паперовому ордеру.

Оскільки до позовної заяви додано ордер невстановленої форми, який відповідно не може підтверджувати повноваження особи, за підписом якої подана позовна заява, як представника позивачів, відтак суд позбавлений можливості встановити, що позовну заяву підписано особою, яка має на це право.

Таким чином, до матеріалів позовної заяви не додано жодних доказів на підтвердження повноважень адвоката Дунь В.В. діяти від імені позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та підписувати позовну заяву.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли: заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано;

За таких обставин, суд приходить до висновку, що зазначена позовна заява підписана не уповноваженою особою та не приймає ордери № 29/07, як належний доказ повноважень представника особи - позивачів, а відтак така заява підлягає поверненню.

Також, суд роз`яснює позивачу про те, що відповідно до ч. 7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи: П`ятнадцята київська державна нотаріальна, Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Взуттєвик-4» про встановлення факту постійного проживання, прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом- повернути.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення та підписання ухвали.

Повний текст ухвали суду складено 06.08.2025.

Суддя В.О.Сенюта