Справа № 393/460/25

УХВАЛА

08 серпня 2025 року селище Кам`янець

Суддя Новгородківського районного суду Кіровоградської області Рачкелюк Ю.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Приватного підприємства «Агрофірма Митрофанівська» про скасування державної реєстрації та усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулися до суду з даним позовом в якому просять скасувати державну реєстрацію додаткової угоди від 24.07.2019 року до договору оренди землі від 23.09.2014 року та усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою повернувши її.

Проте дана позовна заява не може бути прийнята до розгляду Новгородківським районним судом Кіровоградської області та на підставі ст.185 ЦПК України підлягає залишенню без руху, оскільки її подано без додержання вимог ст.175 та ст.177 цього Кодексу з огляду на наступне.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно Постанови ВП ВС від 25.08.2020 по справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Відповідно до ч. 9 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому обов`язок визначити вартість спірного майна покладається на позивача.

У позовній заяві, позивачі просять скасувати реєстрацію додаткової угоди до договору оренди землі, усунути перешкоди в користуванні земельної ділянкою площею 7,6122 га, кадастровий номер :02:000:0258 та повернути її.

Земельна ділянка є тим майном, яке підлягає оцінці та вартість якої підтверджується нормативно грошовою оцінкою, однак позивачі у позовній заяві не вказують ціну позову та не надають доказів на підтвердження вартості земельної ділянки.

В пунктах 15, 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зазначено, що пунктами 1 і 2 частини першої статті 80 ЦПК передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п`ятою статті 216 ЦК).

Суд наголошує, що вартість спірного майна не може бути визначена на власний розсуд сторони, а має бути підтверджена доказами, при цьому позовна заява повинна містити посилання на такі докази у відповідності до вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Позивачі звернулися до суду з двома вимогами, одна з яких є немайнового характеру інша майнового характеру:

1) скасувати державну реєстрацію додаткової угоди від 24.07.2019 року до договору оренди землі від 23.09.2014 року укладену між ПП «Агрофірма Митрофанівська» та ОСОБА_3 ;

2) усунути перешкоди в користуванні та повернути земельну ділянку площею 7,6122 га, кадастровий номер :02:000:0258.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з нормами Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду,у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору при подачі фізичною особою позовної заяви майнового характеру складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140,00 грн). Ставка судового збору при подачі фізичною особою позовної заяви немайнового характеру складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в якому відповідна позовна заява подається до суду, тобто 1211,20 грн.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У випадку подання позовної заяви двома позивачами, судовий збір сплачується кожним позивачем окремо, якщо позов немайнового характеру. Якщо ж позов майнового характеру, то судовий збір розраховується виходячи із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до його частки у позові або сплачується одним позивачем, а інші позивачі несуть солідарну відповідальність.

До позовної заяви позивачами долучені дві платіжні інструкції від 06.08.2025 року, про сплату кожною по 1211,20 грн судового збору за вимогу немайнового характеру. Проте позивачами не сплачено судовий збір за позовну вимогу майнового характеру, визначеного відповідно до дійсної вартості майна на момент звернення до суду.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів ГУК у Кіровоградській області 22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37918230, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0011535, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Крім того відповідно до п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Ст.95 Цивільного процесуального кодексу України передбачає, що за загальним правилом, документи мають подаватися в оригіналі або належним чином завіреній копії. Заявник, який подає документи в копіях, має вказати про наявність у нього або іншої особи оригіналу. Засвідчення вірності копії документа оригіналу здійснюється шляхом проставлення власноручного підпису і дати. Особа має право завіряти копії лише тих документів, оригінали яких знаходяться у неї.

Проте долучені до позовної заяви копії документів позивачами належним чином не завірені.

Враховуючи, що позовна заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подана без додержання вимог ст. 175, ст.177 ЦПК України, а тому на підставі ст.185 ЦПК України її необхідно залишити без руху, для зазначення в позовній заяві ціни позову, надання нормативно грошової оцінки земельної ділянки, доказів про сплату судового збору за позовну вимогу майнового характеру, визначену відповідно до вартості майна на момент звернення до суду, надання до суду належним чином завірених копій документів, які були долучені до позовної заяви, з наданням десятиденного строку з дня вручення цієї ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 185, 260, 261 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Приватного підприємства «Агрофірма Митрофанівська» про скасування державної реєстрації та усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою - залишити без руху.

Надати позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк 10 (десять) днів з моменту отримання копії даної ухвали для виправлення зазначених в ухвалі недоліків позовної заяви, а саме - для зазначення в позовній заяві ціни позову, надання нормативно грошової оцінки земельної ділянки, доказів про сплату позивачами судового збору за позовну вимогу майнового характеру, визначену відповідно до вартості майна на момент звернення до суду, надання до суду належним чином завірених копій документів, які були долучені до позовної заяви.

Роз`яснити позивачам, що у разі невиконання вимог суду в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачам.

Копію ухвали направити позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ю.В. Рачкелюк