Справа № 308/8929/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2025 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Шумило Н.Б.

за участю секретаря - Дуб В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ПЗУ Україна» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку регресу,-

ВСТАНОВИВ:

Короткий виклад обставин справи

Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «ПЗУ Україна» звернулося до суду з позовом (з виправленою опискою у прохальній частині), в якому просить стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача страхове відшкодуванн в порядку регрессу в розмірі 28 110,24 грн. та 2422,40 грн. судового збору.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 03.06.2022 року в м. Перечин відбулась дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу Нonda, реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_1 та транспортного засобу Toyota, реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 . Внаслідок вказаної ДТП транспортним засобам було завдано механічних пошкоджень. Відповідно до постанови суду №304/1321/22 від 14.09.2022 відповідача визнано винним у спричиненні ДТП та вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

27.05.2022 між ПрАТ «СК «ПЗУ Україна» та потерпілою особою було укладено договір добровільного страхування транспортного засобу марки Toyota, реєстраційний номер НОМЕР_2 , який було пошкоджено відповідачем 03.06.2022 внаслідок ДТП. Відповідно до ст. 979 ЦК України позивачем було виплачено страхове відшкодування на користь потерпілої за договором добровільного страхування наземного транспорту в розмірі 28 110,24 грн.

Відповідно до ч.1 ст. 1191 ЦК України особа яка відшкодувала шкоду завдану іншою особою, має право зворотної вимоги до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.

Вказано, що цивільно-правова відповідальність власника транспортного засобу, яким керував відповідач на момент ДТП, не була застрахована за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності, в порушення вимог Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів». За наведеного відповідач, як особа що завдала шкоду потерпілому, зобов`язаний відшкодувати в порядку регресу позивачу всю завдану шкоду.

Процесуальні дії по справі, заяви сторін

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.06.2025 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

Роз`яснено сторонам, що відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (ч. 7 ст. 279 ЦПК України).

21.07.2025 до суду від представника позивача Боровик А.В., який діє на підставі довіреності №2457, через систему «Електронний суд» поступили пояснення, в яких вказав про допущену описку в прохальній частині, та додав виправлену редакцію позовної заяви, також додано докази направлення учасникам справи.

Клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін ніхто не подавав, відповідач також не скористався своїм процесуальним правом на подання відзиву на позов, тому у відповідності до положень ч.5 ст. 279 ЦПК України суд розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фактичні обставини, встановлені судом

Судом встановлено, що 03.06.2022 року біля 17.00 год. по вул. Будівельників у м. Перечин Ужгородського району Закарпатської області відбулася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля марки «Нonda», реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_1 та транспортного засобу Toyota, реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 .

Згідно постанови Перечинського міськрайонного суду Закарпатської області від 14.09.2022 року у справі №304/1321/22, провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 про притягнення її до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП на підставі п.7 ч.1 ст. 247 КУпАП закрито. Вказана постанова набрала законної сили 27.09.2022.

У вказаній постанові суддею встановлено, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ №239577 від 03 червня 2022 року ОСОБА_1 ставиться за вину те, що вона цього ж дня біля 17.00 год по вул. Будівельників у м. Перочин Ужгородського району Закарпатської області, керуючи транспортним засобом марки «Honda CR-V», номерний знак НОМЕР_1 , не вибрала безпечної швидкості, внаслідок чого допустила зіткнення з автомобілем марки «Toyota RAV-4», номерний знак НОМЕР_3 , під керуванням ОСОБА_2 , що призвело до механічних пошкоджень вказаних транспортних засобів, чим порушила вимоги п. 12.1 Правил дорожнього руху України.

Зазначені дії ОСОБА_1 поліцейським СРПП відділення поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старшим сержантом ОСОБА_3 кваліфіковано за ст. 124 КУпАП.

На підтвердження вини ОСОБА_1 надані: протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 239577 від 03 червня 2022 року, схема місця ДТП від 03 червня 2022 року, письмові пояснення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , від 03 червня 2022 року. Постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАВ № 067541 від 09 червня 2022 року, коції посвідчення водія ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , копія свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу та фотоматеріали з місця пригоди.

За даними перевірки чинності полісу внутрішнього страхування поліс на ТЗ № НОМЕР_1 на 03.06.2022 за вказаним запитом не знайдено.

27.05.2022 між ПрАТ «СК «ПЗУ Україна» (Страховик) та ОСОБА_2 (Страхувальник) було укладено договір добровільного страхування наземних транспортних засобів №АМ10837316, застрахований ТЗ згідно якого є транспортний засіб марки «Toyota», реєстраційний номер НОМЕР_2 , період відповідальності за таким 27.05.2022р. по 26.05.2023р.

06.06.2022 ОСОБА_2 подала до ПрАТ «СК «ПЗУ Україна» заяву про настання випадку, що має ознаки страхового, в якій вказано дані про подію ДТП яка сталася 03.06.2022 о 16:50 в м. Перечин, вул. Будівельників, дані страхувальника ОСОБА_2 , транспортний засіб марки «Toyota», реєстраційний номер НОМЕР_2 , дані іншого учасника ОСОБА_1 , транспорний засіб марки «Honda CR-V», номерний знак НОМЕР_1 , в якій просила виплатити їй відшкодування згідно умов страхування перерахувавши ТОВ «Карат Мотор», що підтверджується копією Повідомлення №24389.

Також додано пояснення до заяви про настання випадку, що має ознаки страхового від 06.06.2022 ОСОБА_2 .

Копією свідоцтва про реєстрацію НОМЕР_4 підтверджується, що власником транспортного засобу марки ТОYОТА, реєстраційний номер НОМЕР_2 є ОСОБА_2 .

Копією акту огляду транспортного засобу №19111 складеного ПрАТ «СК «ПЗУ» підтверджується, які саме пошкодження були виявлені при огляді транспортного засобу макри «Toyota», реєстраційний номер НОМЕР_2 .

Згідно ремонтної калькуляції №1074 від 09.06.2022 вартість ремонту автомобіля марки «Toyota», реєстраційний номер НОМЕР_2 , з ПДВ становить 28 110,24 грн.

Згідно рахунку на оплату №ВИР0028334 від 09 червня 2022р.ТОВ «Карат Мотор» вартість щодо запчастин та кузовний ремон становить 28 110,24 грн.

Відповідно до страхового акту №19111/1 від 14.06.2022 прийнято рішення про виплату, загальний розмір страхового відшкодування по даній події на підставі розрахунку становить 28 110,24 грн., страхувальник та вигодонабувач у вказаному акті вказано ОСОБА_2 , об`єкт страхування - «Toyota», реєстраційний номер НОМЕР_2 ; дата події 03.06.2022; місце події Перечин, Будівельників.

Згідно копії платіжного доручення №00078085 від 15 червня 2022 р. ПрАТ «СК «ПЗУ Україна» перерахувало ТОВ «КАРАТ МОТОР» 28110,24 грн., призначення платежу страх. відшкод. ( ОСОБА_2 , за авт. рем. роб. зг. рах. ВИР0028334 від 09.06.22.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності та кожен окремо, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до наступного висновку.

Застосоване законодавство, позиція суду та оцінка доводів

За змістом ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Статтею 15 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Способи захисту цивільних прав і інтересів визначені у статті 16 ЦК України, і такий перелік не є вичерпним. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Також перераховані конкретні способи захисту цивільних прав та інтересів. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

За змістом статей 12 та 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ст. 89 ЦПК України).

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

За змістом частин другої та п`ятої статті 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого.

Страхування - це вид цивільно-правових відносин щодо захисту майнових інтересів фізичних та юридичних осіб у разі настання певних подій (страхових випадків), визначених договором страхування або чинним законодавством, за рахунок грошових фондів, що формуються шляхом сплати фізичними особами та юридичними особами страхових платежів (страхових внесків, страхових премій) та доходів від розміщення коштів цих фондів (стаття 1 Закону України "Про страхування").

Розрізняють добровільну та обов`язкову форми страхування (стаття 5 Закону України «Про страхування»).

Види обов`язкового страхування в Україні визначені у статті 7 Закону України «Про страхування». До них згідно з пунктом 9 частини першої вказаної статті належить страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів.

Згідно зі статтею 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Пунктами 2, 3 частини першої статті 988 ЦК України передбачено, що страховик зобов`язаний протягом двох робочих днів, як тільки стане відомо про настання страхового випадку, вжити заходів щодо оформлення всіх необхідних документів для своєчасного здійснення страхової виплати страхувальникові; у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором.

Страховик здійснює страхову виплату відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника (його правонаступника) або іншої особи, визначеної договором, і страхового акта (аварійного сертифіката). Страховий акт (аварійний сертифікат) складається страховиком або уповноваженою ним особою у формі, що встановлюється страховиком (стаття 990 ЦК України).

Як встановлено з матеріалів справи 27.05.2022 між ПрАТ «СК «ПЗУ Україна» (Страховик) та ОСОБА_2 (Страхувальник) було укладено договір добровільного страхування наземних транспортних засобів №АМ10837316, застрахований ТЗ згідно якого є транспортний засіб марки «Toyota», реєстраційний номер НОМЕР_2 , період відповідальності за таким 27.07.2022 р. по 26.05.2023р.

06.06.2022 ОСОБА_2 подала до ПрАТ «СК «ПЗУ Україна» заяву про настання випадку, що має ознаки страхового,в якому вказала про дорожньо-транспортну пригоду, яка сталася 03.06.2022 о 16:50 в м. Перечин, вул. Будівельників, застрахованого транспортного засобу марки «Toyota», реєстраційний номер НОМЕР_2 , під транспорного засобу марки «Honda CR-V», номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_1 , та виплату страхового відшкодування.

У відповідності до вимог Закону позивач виконав свої зобов`язання, забезпечивши у встановленому законом порядку та у встановлений термін проведення огляду, підготовку відповідного звіту, провівши розрахунок страхового відшкодування відповідно до положень чинного законодавства та виплативши особі, що має право на отримання страхового відшкодування суму страхового відшкодування за пошкодження автомобіля марки «Toyota», реєстраційний номер НОМЕР_2 , а саме перераховано кошти за ремонтні роботи згідно наданого ОСОБА_2 рахунку ТОВ «Карат Мотор». Вказані обставини підтверджуються дослідженими судом доказами.

Згідно ч. 1 ст. 1191 ЦК України, особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.

Відповідно до ч.3 ст. 102 Закону України «Про страхування» у разі настання події, що має ознаки страхового випадку, страховик зобов`язаний встановити факт, причини та обставини такої події та прийняти з урахуванням умов договору страхування рішення про визнання або невизнання випадку страховим. Здійснення страхової виплати проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених договором страхування) і рішення страховика про визнання випадку страховим та здійснення страхової виплати (страхового акта).

Згідно ч.1 ст. 108 Закону України «Про страхування» страховик, який здійснив страхову виплату за договором страхування майна, має право вимоги до особи, відповідальної за заподіяні збитки, у розмірі здійсненої страхової виплати та інших пов`язаних із нею фактичних витрат.

У відповідності до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

В матеріалах справи наявна копія постанови Перечинського міськрайонного суду Закарпатської області від 14.09.2022 року у справі №304/1321/22, яка набрала законної сили 27.09.2022, яка є обов`язкова для суду, при розгляді даної справи про правові наслідки дій ОСОБА_1 , чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Вказаними постановами суду провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачене ст.124 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрито на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Так, у відповідності до ч.2 ст. 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - п?ятій цієї статті.

Пунктом 7 ст.247 КУпАП визначено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 нього Кодексу.

При цьому, Верховний Суд у своїх постановах від 07.02.2018 року у справі №910/18319/16 та від 18 лютого 2020 року у справі № 916/2586/18, зазначив, що з правового аналізу вказаної норми вбачається, що її застосування можливе лише у випадку наявності вини особи у вчиненні правопорушення, адже у разі відсутності вини особи в скоєнні дорожньо-транспортної пригоди провадження у справі підлягає припиненню на підставі пункту 1 частини першої статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення - через відсутність події і складу адміністративного правопорушення, відтак така обставина як закінчення на момент розгляду оправи про адміністративне правопорушення строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 Кодексу України про адміністративні правопорушення, не є реабілітуючою, тобто не є обставиною яка спростовує факт наявності вини особи в скоєнні дорожньо-транспортної пригоди.

Таким чином, закриття провадження у справі за спливом строків давності накладення адміністративного стягнення не є реабілітуючою обставиною та не виключає винуватості особи, відносно якої закрито провадження у справі, та не звільняє від відповідальності за шкоду завдану внаслідок дорожньо-транспортної пригоди ні водія, який спричинив ДТП, ні страхову, в якій застрахована його цивільно-правова відповідальність.

З огляду на викладене, враховуючи, що позивач виконав покладені на нього обов`язки, передбачені Закону України «Про страхування», з урахуванням вимог ст. 1191 ЦК України, за відсутності доказів про протилежне, суд прийшов до висновку, що з відповідача на користь позивача в порядку регресу належить стягнути суму сплаченого страхового відшкодування, в розмірі 28 110,24 грн.

Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позову із відповідача на користь позивача слід стягнути сплачений позивачем судовий збір в розмірі 2422,40 грн.

Керуючись ст.ст. 15, 16, 22, 625, 1166, 1191 ЦК України, ст.ст. 4,13, 81, 89, 141, 247, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ст. ст. 3, 108 ЗУ «Про страхування», суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ПЗУ Україна» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку регресу, - задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_5 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ПЗУ Україна» (місцезнаходження: 04053, м.Київ, вул. Січових Стрільців, 40, ) суму страхового відшкодування в порядку регресу у розмірі 28 110 (двадцять вісім тисяч сто десять) грн. 24 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ПЗУ Україна» судовий збір в розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн. 40 коп.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «ПЗУ Україна», місцезнаходження: 04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 40, .

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_5 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Повне рішення суду складено 29 липня 2025 року.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило