Справа № 504/1696/25
Номер провадження 2/504/2452/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.08.2025с-ще Доброслав

Доброславський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Сафарової А.Ф.,

при секретарі судових засідань Антиповій Л.В.,

розглянувши в судовому засіданні в залі суду в с-щі Доброслав Одеського району Одеської області заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення індексації аліментів на утримання неповнолітньої дитини,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Доброславського районного суду Одеської області перебуває цивільна справа за позовом адвоката Голосова Ю.В. в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення індексації аліментів на утримання неповнолітньої дитини, за результатом якої позивач просить стягнути з відповідача на користь позивача індексацію аліментів на утримання малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за виконавчим провадженням № 75833208 за період з січня 2023 року до грудня 2024 року у розмірі 32382,38 грн.

Ухвалою суду від 07.05.2025 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження.

29.07.2025 за вх. № 16863 до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Сафарової А.Ф., сформована через систему «ЕС» 28.07.2025, яка мотивована тим, що судом задоволено клопотання його представника адвоката Якименко Миколи Миколайовича, про слухання даної справи у режимі відеоконференції і це підтверджується підключенням його до засідання та ухвалою суду від 01.07.2025. 25.07.2025 мало відбутися судове засідання у даній справі, в якому мав брати участь його представник адвокат Якименко М.М. 28.07.2025 до електронного суду надійшли ряд документів по справі, а саме довідка по справі № 504/1696/25 (2/504/2452/25), офіційний бланк Вих. 504/1696/25/11339/2025 від 28.07.2025. З урахуванням змісту довідки суддя Сафарова А.Ф. перенесла справу на свій розсуд, що відповідач вважає безпрецедентними за своєю формою та змістом, оскільки свідчать про грубе ігнорування процесуальних прав сторони захисту. У поєднанні з відмовою в належному забезпеченні участі представника у судовому засіданні, це створило враження у відповідача навмисного порушення засад справедливого судочинства, ст. 6 Конвенції та ігнорування норми ст. 212 ЦПК України. В той же час суд, на свій розсуд вирішив порушити рівність сторін і вирішив визнати явку його представника адвоката Якименка М.М. в судове засідання, такі дії суду, на думку відповідача, свідчать про намагання створити умисні перепони у вигляді добирання з одного міста України в інше, враховуючі що місце проживання його адвоката є м. Київ. В той же час, його адвокат вказував лише у судовому засіданні, на той факт що суд не чує норми права, на які він посилається, оскільки суд все слухає, а потім повторно задає теж саме питання адвокату Якименку М.М. і це підтверджує технічний запис. В той же час суд на свій розсуд тлумачить висловлювання адвоката Якименка М.М., як нібито технічні негаразди під час відеоконференції що він нібито не чує суд, а це спростовує сам же технічний запис, який долучив суд. Підставами відводу відповідач зазначив: 1. Порушення принципу змагальності зі сторони судді Сафарової А.Ф. 2. Винесення процесуального документа про явку представника адвоката Якименка М.М без обговорення; 3. Порушення права на ефективний захист ст. 6 Конвенція з прав людини. В той же час вбачається, що суддя Сафарова А.Ф. не буде підключати його представника за допомогою Підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС ВКЗ 04.08.2025, що є порушенням на ефективний захист ст. 6 Конвенція з прав людини. Ухвалу суду від 01.07.2025 по справі №504/1696/25 ніхто не скасовував, а суд виносячи поза судовим розглядом вимогу явитися його представнику до м. Одеси 04.08.2025 проявив свавілля. Суддя Сафарова А.Ф розглядаючи справи на його думку має схильність до матері дітей і намагається задовільнити її позивні вимоги аби спростити життя ОСОБА_2 , достеменно розуміючи, що представник позивача так і сам позивач не зверталася до ДВС для прорахунку індексації. Суд не бажає витребувати докази, хоча справа стосується інтересів дитини ( дітей) , і ЦПК надає суду таке право але суд і сам цього не робить і в той же час ігнорує клопотання його представника аби здобути докази безпідставності позову до нього, а це вказує на упередженість судді до учасника справи - відповідача. Такі дії, мають ознаки не сприянню належного розгляду справи і зокрема, невжиття судом заходів для забезпечення технічної можливості участі представника відповідача, попри його неодноразові звернення щодо того, що суд його не чує його доводи і норми права, а суд це сприймає як технічні негаразди може свідчити про упереджене ставлення до сторони захисту та відмову у забезпеченні права на ефективний захист, гарантованого як ЦПК, так і ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Враховуючи вище зазначене, у відповідача є підстави вважати, що суддя Сафарова А.Ф. вже вирішила спір для себе і лише створює передумови легалізувати рішення на користь матері дітей. За наявності сумнівів в безсторонності судді (судді-доповідача), такий суддя повинен бути відведений від розгляду.

В судове засідання позивач ОСОБА_2 не з`явилася. Від представника адвоката Голосова Ю.В. надійшло клопотання про розгляд справи без участі сторони позивача.

Відповідач ОСОБА_1 та його представник адвокат Якименко М.М. в судове засідання не з`явилися, причину неявки суду не повідомили.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши та проаналізувавши заяву відповідач ОСОБА_1 , суд дійшов такого висновку.

Згідно з частинами першою, другою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні у справі «Білуха проти України» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що відповідно до усталеної практики ЄСПЛ наявність безсторонності (неупередженості) суду в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції має визначатися згідно із суб`єктивним критерієм, з урахуванням особистих переконань та поведінки конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»).

Однією з гарантій законності здійснення правосуддя, об`єктивності та неупередженості розгляду справи є право на подання заяви про відвід судді.

Зокрема, право учасника справи за наявності сумнівів у безсторонності суду заявити відвід одному із суддів або всьому складу суду, що розглядають справу, закріплене законом і спрямоване на усунення будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості суду і, як наслідок, забезпечення довіри до судових рішень.

Вказане право відводу судді (суду) реалізується шляхом вирішення заяв про відвід у встановленому законодавством порядку.

Питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має встановлюватися згідно з: "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність; вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду; позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною; "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій, поведінки судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність; особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Питання в тому, чи існують побоювання щодо упередженості, має вирішуватися з точки зору розумного спостерігача (п.56 Коментарів до Бангалорських принципів поведінки суддів): суддя має вести справу впорядковано та ефективно, не зловживаючи процесуальними правилами.

Для цього потрібна певна твердість.

Суддя, що має ефективно вести процес і водночас запобігати створенню у розумної, справедливої та поінформованої особи будь-якого враження про брак неупередженості, має зберігати чітку рівновагу.

Слід уникати будь-яких дій, які, на думку розумного спостерігача, викликали б (або могли викликати) обґрунтовану підозру про те, що під час виконання своїх суддівських обов`язків суддя не виявляє належної об`єктивності.

Якщо виникають такі враження, вони відбиваються не лише на сторонах судового провадження, але й на довірі громадськості до судової системи в цілому (п.61): суддя має бути готовим приймати рішення у справах, які предстають перед судом.

Однак бувають ситуації, коли з метою захисту прав сторін і збереження громадської упевненості в чесності судової влади виникає необхідність відсторонення судді від участі у розгляді певної справи та винесення рішення в ній.

З іншого боку, часті відводи суддів можуть викликати осуд суду та особисто судді з боку громадськості та призвести до необґрунтованого завантаження колег таких суддів.

У сторін судового провадження може виникнути враження, що вони можуть знайти та обрати суддю для розгляду їхньої справи, а це небажано.

Відтак, суддя повинен так облаштувати свої особисті й ділові справи, щоб звести до мінімуму можливість їх несумісності з суддівськими обов`язками (п.66): для судді не менш важливо забезпечити, щоб правосуддя сприймалося як здійснене, адже це є одним із головних принципів права й публічного порядку.

Відтак, суддя повинен вести судовий розгляд таким чином, щоб відсутність упередженості, об`єктивність і справедливість були очевидними для всіх, кого цікавить процес і його результат, аж надто для особи, яка подала клопотання.

Відповідно, суддя, щодо якого подали клопотання про відвід, має пам`ятати, що від нього вимагають очевидної об`єктивності, особливо під час розгляду клопотання про відвід (п.87).

Заявник посилається на можливу наявність об`єктивного критерію, і не вказує на суб`єктивний критерій.

Щодо наявності чи відсутності у справі об`єктивного критерію:

Суд приймає до уваги, що так, дійсно, ухвалою від 01.07.2025 клопотання представника відповідача адвоката Якименка М.М. у справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення індексації аліментів на утримання неповнолітньої дитини задоволено. Проведення судового засідання по справі 02 липня 2025 року о 10:30 год. та всі наступні судові засідання вирішено проводити в режимі відеоконференції за допомогою Підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС ВКЗ.

На час вирішення клопотання сторони відповідача про проведення судового розгляду справи в режимі відеоконференції, судом було враховано діючий воєнний стан, оголошений Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/22 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та віддаленість фактичного місця перебування адвоката від Доброславського районного суду Одеської області.

Однак, в ході судового засідання по попередній справі № 504/1695/25, в якій відповідач ОСОБА_1 також представлений адвокатом Якименко М.М., 25.07.2025 адвокат Якименко М.М. неодноразово акцентував увагу суду на поганому сприйнятті наданої ним інформації, а саме, що суд його не чує. Справа фактично перебувала на початку судового розгляду, а саме стадії розгляду клопотань. Відповідач Васильченко В.В. в судовому засіданні участі не приймав. В судовому засіданні по справі № 504/1695/25 було зафіксовано відсутність комунікації між учасником процесу та судом, що зумовило його зупинку та визнання режиму проведення судового засідання в режимі відеоконференції неефективним. З урахуванням того, що дана справа призначена судом на 25.07.2025 з інтервалом у 30 хвилин після попередньої аналогічної з тими ж самими сторонами, з метою недопущення порушення принципу змагальності сторін, судом було прийнято рішення про відкладення судового розгляду на іншу дату, скерування офіційного листа представнику сторони відповідача та його запрошення прийняти участь у розгляді справи офлайн.

Відповідно до ч.ч.8,9 ст. 212 ЦПК України, використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки. Відеоконференція, в якій беруть участь учасники судового процесу, їх представники, фіксується судом, який розглядає справу, за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису. Відео- та звукозапис відеоконференції долучаються до матеріалів справи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

З урахуванням ситуації, яка мала місце під час судового засідання по аналогійній справі того ж дня з тими ж самими сторонами, судом вирішено питання про неможливість подальшого судового розгляду справи в режимі відеоконференції та відкладення судового засідання на іншу дату, про що було повідомлено адвоката Якименка М.М. відповідним листом.

Таким чином не можна стверджувати про наявність упередженості чи необ`єктивності головуючого судді тільки через те, що дії, рішення та обставини, які були повідомлені відповідачу щодо головуючого Сафарової А.Ф. його представником викликали у сторони по справі сумнів в безсторонності та неупередженості суду.

Отже об`єктивний критерій не має місце.

Суд переконаний, що жодних правових підстав для відводу головуючого судді не має.

Оскільки заява про відвід надійшла через підсистему «ЕС» 28.07.2025 (за три робочих дні), то відвід слід визнати необґрунтованим та передати заяву про відвід на розгляд іншому судді, якому не може бути заявлений відвід.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 40, 258-260, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Визнати необґрунтованим заявлений відповідачем Васильченком В.В. відвід головуючому судді Сафаровій А.Ф.

Передати заяву ОСОБА_1 про відвід судді Доброславського районного суду Одеської області Сафарової А.Ф. до канцелярії суду для визначення у порядку встановленому ч.1 ст. 33 ЦПК України судді для розгляду заявленого клопотання про відвід.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Сафарова А. Ф.