Справа №293/886/25
Провадження № 2/293/543/2025
УХВАЛА

31 липня 2025 рокуселище Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирського області Збаражський О.М., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Черняхівської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

29.07.2025 ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Черняхівської селищної ради, за змістом якого просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Троковичі, Черняхівського району Житомирської області

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 29.07.2025 справа №293/886/25 передана на розгляд судді Збаражському О.М.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху за таких підстав.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 1 ст. 30 ЦПК України встановлено виключну підсудність позовів, що виникають із приводу нерухомого майна, відповідно до цієї норми такі позови пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Предметом позову є визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

На позови про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Однак, в супереч вищевказаним нормам Закону, позивачем не зазначено в позові та не додано доказів місця відкриття спадщини та місцезнаходження майна, що увійшло до складу спадщини після смерті батька ОСОБА_1 , що унеможливлює вирішення питання щодо підсудності вказаного спору Черняхівському районному суду Житомирської області.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місце знаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна місце знаходження основної частини рухомого майна.

Місце відкриття спадщини підтверджується довідкою про реєстрацію (постійне місце проживання) спадкодавця тощо. Місце відкриття спадщини не може підтверджуватись свідоцтвом про смерть.

Частиною 3 ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви (ч.2 ст. 83 ЦПК України).

Звертаючись до суду з позовом, позивач зазначив, що спадщину після смерті батька прийняв брат померлого ОСОБА_3 , однак не зазначив у позові та не надав докази про останнє зареєстроване місце проживання спадкодавця, а також про членів його родини, які проживали разом з ним або відсутність таких, адже судове рішення за наслідками вирішення справи може вплинути на права або обов`язки осіб, які проживали разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Відсутність таких відомостей позбавляє суд можливості визначити суб`єктний склад учасників спірних правовідносин, зокрема визначити належне коло відповідачів.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175і177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суд зауважує, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.175-177,185,261 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Черняхівської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати позивачу строк в 7 (сім) днів з дня отримання нею цієї ухвали для усунення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде вважатись неподаною і повернута заявнику.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Олег ЗБАРАЖСЬКИЙ