БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 2/356/382/25
Справа № 382/1444/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.07.2025 суддя Березанського міського суду Київської області Капшученко І. О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

В С Т А Н О В И В:

До Березанського міського суду Київської області в порядку п. 2 ч. 1, ч. 4 ст. 31 ЦПК України на підставі розпорядження голови Яготинського районного суду Київської області № 382/1444/25/5722/2025 від 21.07.2025 надійшла вказана вище позовна заява.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суддя відкриває провадження за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Ознайомившись із вказаною заявою, суд прийшов до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху у зв`язку з тим, що подана без додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, згідно з вимогами п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

За ч. 6 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Окрім того, у відповідності до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач також повинен додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Разом з тим, вказаних вимог закону при зверненні до суду з позовом дотримано не було.

Так, за загальним правилом, встановленим ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Частиною 2 статті 28 ЦПК України встановлено, що позови про розірвання шлюбу також можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Отже, з урахуванням наведеного, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача за правилами альтернативної підсудності не безумовно, а лише за наявності передбачених вказаною нормою обставин, що з урахуванням положень ст.ст. 12-13 ЦПК України мають бути належним чином підтверджені.

При цьому, право вибору між судами, яким згідно з правилом загальної підсудності і правилом альтернативної підсудності підсудна справа, належить виключно позивачеві, яке останній реалізує на власний розсуд, що відповідає позиції Верховного Суду, викладеній у постановах від 02.07.2018 у справі № 552/9770/14-ц, від 28.10.2020 у справі № 263/14171/19, від 17.11.2021 у справі № 755/5684/18-ц, висновки якого суд враховує відповідно до положень ч. 4 ст. 263 ЦПК України.

Разом з тим, при зверненні до суду з позовом позивачем не додано жодних належних доказів на підтвердження того, що у неї на утриманні перебуває малолітня дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як обґрунтування права звернення до суду за правилами альтернативної підсудності.

Згідно наданої довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 27.03.2024 № 3247- вбачається, що малолітній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Водночас, при зверненні до суду в позові мати дитини - позивач ОСОБА_1 послідовно вказує, що зареєстрованим місцем її проживання як внутрішньо переміщеної особи є: АДРЕСА_2 , що є відмінною адресою від місця проживання дитини та адреси, вказаної у довідці ВПО від 24.07.2024 № 3247-.

Окрім того, згідно з вимогами ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем при зверненні до суду в позові заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», оскільки розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч. 2 ст. 133 ЦПК України).

Так, згідно з положеннями ч.ч. 1, 5 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати, зобов`язана одночасно надати докази, які підтверджують наявність обставин, якими обґрунтоване таке клопотання.

У відповідності до положень п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу.

Згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків від 08.07.2025, сукупний розмір нарахованого ОСОБА_1 доходу за 2024 рік становить 128 408,49 грн., сума утриманих податків - 157,29 грн., розмір доходу після вирахування податків 128 251,20 грн. (а.с.5).

Отже, розмір судового збору, який є підставою для відстрочення його сплати відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», має перевищувати суму 128 251,20 грн. х 5% = 6 412,56 грн.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви про розірвання шлюбу розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

За ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, станом на день звернення до суду з позовом розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання до суду позовної заяви в електронній формі становить 0,8 х (3 028 грн. х 0,4) = 968,96 грн., що не перевищує 5% розміру річного доведеного доходу позивача за попередній календарний рік.

Відтак, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору є необґрунтованим та безпідставним, а тому задоволенню не підлягає.

За таких обставин, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 968,96 грн. за пред`явлені вимоги та надати до суду документи, що підтверджують його сплату у встановлених порядку і розмірі.

Вказані вище недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження, тому суд пропонує позивачу привести позовну заяву у відповідність до вимог чинного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вище наведене, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу термін для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 136, 175, 177, 185 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху, надавши позивачу строк в 5 (п`ять) днів з дня вручення копії даної ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: І. О. Капшученко