Справа № 214/7244/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 серпня 2025 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Євтушенко О.І., дослідивши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про солідарне стягнення заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги з постачання теплової енергії, -

ВСТАНОВИВ:

Представник АТ «Криворізька теплоцентраль» Нофенко Л.В. звернулася до суду з позовною заявою 25.07.2025, в якій просить суд: стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь АТ «Криворізька теплоцентраль» заборгованість по оплаті за надані житлово-комунальні послуги з постачання теплової енергії за адресою: АДРЕСА_1 за період з 01.11.2022 до 31.03.2025 у розмірі основного боргу - 23 977 грн. 98 коп., плату за абонентське обслуговування за період з 01.09.2023 до 31.3.2025 - 158 грн. 46 коп., інфляційні втрати - 2 717 грн. 65 коп., 3% річних - 690 грн. 92 коп., пеню за період з 01.11.2022 до 31.03.2025 - 828 грн. 01 коп.; стягнути з відповідачів судовий збір у розмірі 3 028 грн. 00 коп.

За результатами автоматизованого розподілу на підставі протоколу матеріали позову передано у провадження судді Євтушенку О.І. 25.07.2025.

Згідно з відповідями №№1611912, 1611905, 1611896 від 28.07.2025 з Єдиного державного демографічного реєстру, отриманими в порядку ч.8 ст.187 ЦПК України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мають зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

За даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (відповідь №1611882 від 28.07.2025) житлове приміщення, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на праві спільної часткової власності та успадковане ними, де їх частки у праві спільної часткової власності складають: 6/25 - за ОСОБА_1 , 2/25 - за ОСОБА_4 , 2/25 - за ОСОБА_3 . Відомості про власників інших часток квартири (3/5) в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутні.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Однак, ознайомившись з позовною заявою та долученими матеріалами, суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху, виходячи з такого:

- позивачем пред`явлено вимогу про стягнення заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги з постачання теплової енергії за адресою: АДРЕСА_1 солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , при цьому, не наведено належне обґрунтування пред`явлених до них вимог, зважаючи на те, що ОСОБА_1 є власником 6/25 часток квартири, ОСОБА_2 - 2/25, ОСОБА_3 - 2/25, що виключає можливість застосування до них інституту солідарної відповідальності.

Верховний Суд в постанові 28.11.2018 у справі №461/14558/14-ц зазначив, що «переглядаючи справу, апеляційний суд дійшов обґрунтованого висновку про те, що оскільки вказана квартира є спільною сумісною власністю відповідачів без визначених часток, заборгованість, яку останні допустили, підлягає стягненню в солідарному порядку, і лише в разі визначення часток, кожен з власників відповідав би за наявну заборгованість пропорційно до своєї частки в квартирі».

При цьому, суд звертає увагу позивача на доцільність уточнення кола учасників справи, виходячи з того, що сукупно відповідачам належить 2/5 частки квартири, набутих ними у власність у порядку спадкування у 2021 році, в той час як доказів, кому належить 3/5 часток квартири позивачем суду не надано, а у разі неможливості надання таких доказів самостійно - на заявлено клопотання про їх витребування у порядку ст.84 ЦПК України.

- позовна заява містить розбіжності у заявлених вимогам із наданими розрахунками заборгованості за окремими складовими, зокрема, за пенею, де у розрахунку вказано період її нарахування з 30.12.2023 до 01.05.2025, а у заявлених вимогах та наведеному у позові мотивуванні - з 01.11.2022 до 31.03.2025, що слід привести у взаємовідповідність;

- позивачем пред`явлено вимогу, зокрема, до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка є неповнолітньою та має неповну цивільну дієздатність.

У відповідності до ч.2 ст.47 ЦПК України, неповнолітні особи віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також особи, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді у справах, що виникають з відносин, у яких вони особисто беруть участь, якщо інше не встановлено законом. Суд може залучити до участі в таких справах законного представника неповнолітньої особи або особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Таким чином, неповнолітня особа є повноправним учасником цивільного процесу, тому на загальних підставах може використовувати свої процесуальні права, в тому числі й ті, що впливають на хід розгляду справи. Існуючі норми цивільного процесуального законодавства дають змогу будь-якому учаснику процесу, незалежно від віку та інших ознак, скористатися допомогою суду в збиранні доказів, якщо подання потрібних доказів є неможливим або є складнощі в поданні цих доказів (забезпечення доказів). Також важливою гарантією захисту прав громадян під час розгляду справи є те, що суд сприяє всебічному й повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджає про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених ЦПК України. Якщо ж, неповнолітньому учаснику процесу бракує необхідних правових знань і життєвого досвіду для належного захисту своїх прав та інтересів, він може залучити до участі в таких справах законного представника неповнолітньої особи. Застосування цих законодавчих положень дозволить суду утриматися в рамках змагального процесу без запровадження слідчих засад, а також забезпечить рівність учасників перед законом і судом.

Отже, згідно з діючим законодавством України, самостійна участь малолітніх осіб як суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин не допускається, їх права захищаються в суді законними представниками. З метою «компенсації» неповного обсягу дієздатності цих осіб, вчинення усіх необхідних для цього дій покладено на законних представників малолітніх та неповнолітніх осіб - в межах та обсязі, встановлених законодавством.

Відповідно до ч.2 ст.59 ЦПК України, права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом.

Статтею 242 ЦК України встановлено, що батьки (усиновлювачі) є законними представниками малолітніх та неповнолітніх дітей.

Зважаючи на вищенаведене, суд акцентує увагу позивача на доцільності уточнення кола учасників справи, шляхом залучення до участі у справі законного представника неповнолітнього відповідача ОСОБА_2 , а також приведення заявлених вимог у відповідність до встановлених обставин та обсягу цивільної правосуб`єктності даного учасника справи.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, то згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України її необхідно залишити без руху та надати позивачеві 10-денний строк для усунення виявлених недоліків, перебіг якого обчислювати з дня вручення копії даної ухвали.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175, 177 ЦПК України, позовна заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про солідарне стягнення заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги з постачання теплової енергії - залишити без руху та надати позивачеві 10-денний строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, та приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, який обчислювати з дня отримання копії ухвали.

Копію ухвали направити позивачеві за адресою, вказаною в позовній заяві, а також через модуль підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» - для виконання у встановлений судом строк. У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернена позивачеві разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.І. Євтушенко