Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/6910/25
Номер провадження 2/711/3142/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01 серпня 2025 року м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Петренко О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Черкаського апеляційного суду в складі суддів Фетісової Тетяни Леонідівни, Гончар Надії Іванівни та Сіренка Юрія Володимировича про стягнення процесуальних і судових витрат та матеріальної і моральної шкоди, завданих під час розгляду кримінальної справи №712/4477/25,

ВСТАНОВИВ:

28 липня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Придніпровського районного суду м.Черкаси з вказаною позовною заявою, в якій просить суд стягнути з належного відповідача матеріальну шкоду в сумі 1 123 360 грн, судовий збір у сумі 440 грн, судові витрати в сумі 3212 грн, моральну шкоду в сумі 33000 грн та судові витрати в сумі 480 грн.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 липня 2025 року означеній позовній заяві присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 711/6910/25 та визначено головуючим суддею (суддею-доповідачем) Петренка О.В.

Суддя, перевіривши матеріали позовної заяви на їх відповідність вимогам ЦПК України, встановив таке.

Так, п.2, 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем заявлені позовні вимоги про стягнення процесуальних і судових витрат та матеріальної і моральної шкоди, завданих під час розгляду кримінальної справи №712/4477/25, з належних відповідачів, однак всупереч п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позивачем не зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб), до яких позивачем пред`явлені означені вище позовні вимоги.

Частиною 1 ст.13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі №372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18) зроблено правовий висновок про те, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем.

У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.

Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно специфіки спірних правовідносин), суд повинен відмовляти у задоволенні позову.

Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Разом з тим, установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача.

Такий правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18), від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц (провадження № 14-178цс18), від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц (провадження № 14-392цс18), від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц (провадження № 14-512цс18), від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18), від 05 травня 2019 року у справі № 554/10058/17 (провадження № 14-20цс19).

З огляду на викладене, суддя зробив висновок, що до компетенції суду не належить визначення відповідача (відповідачів) з метою вирішення пред`явлених позовних вимог, зміст яких викладений у прохальній частині позовної заяви, оскільки це є процесуальним правом саме позивача.

Частиною 1 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє заявника та надає йому строк на усунення недоліків.

Оскільки, позовна заява не відповідає вимогам, викладеним у п. 4 ч.3 ст. 175 ЦПК України, то її необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Крім того, ч.4 ст.177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (п.8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 у справі №907/9/17).

З огляду на викладений висновок Великої Палати Верховного Суду суддя виснує, що позовна вимога про стягнення з належного відповідача матеріальної шкоди в сумі 1 123 360 грн є позовною вимогою майнового характеру.

Крім того, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є також майновою вимогою, оскільки позивач її визначив у грошовому вимірі (33000 грн).

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 28.11.2018 у справі № 761/11472/15-ц (провадження № 61-23674св18) та від 22.12.2021 у справі №308/1359/21 (провадження №61-8748св21).

Оскільки позивач пред`явив позовні вимоги про стягнення матеріальної шкоди в сумі 1 123 360 грн та моральної шкоди в розмірі 33 000 грн до належного відповідача, то суд констатує, що сукупний розмір майнових вимог, що пред`явлені позивачем до належного відповідача, складає 1 156 360 грн (1 123 360 грн + 33000 грн).

У частині 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140 грн) (пункт 1.1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 грн.

Так, 1% від розміру пред`явлених позивачем позовних вимог до належного відповідача майнового характеру становить 11 563,60 грн (1 156 360 грн х 0,01), що є більшою сумою аніж 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн) та меншою 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15 140 грн).

З огляду на викладені вище норми матеріального та процесуального права, суддя вважає за необхідне вказати, що сумою судового збору, що підлягала сплаті позивачем за пред`явлення означених вище позовних вимог майнового характеру, що пред`явлені ним до належного відповідача, є 11 563,60 грн.

Частиною 1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина друга статті восьмої Закону України «Про судовий збір»).

Позивач у прохальній частині позовної заяви просить звільнити його від сплати судового збору згідно положень Закону України «Про судовий збір» проте будь-яких документів, що підтверджують підстави бути звільненим від сплати судового збору відповідно до ст.5, 8 Закону України «Про судовий збір» позивач до позовної заяви не долучає, що унеможливлює суд належним чином розглянути відповідне клопотання позивача.

Відтак, позовна заява подана також без додержання вимог, викладених у ч.4 ст. 177 ЦПК України.

Частиною 2 ст.185 ЦПК України передбачено, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Ураховуючи викладене, позивачу необхідно подати до суду докази сплати судового збору в сумі 11 563,60 грн (квитанції, платіжної інструкції тощо) або належним чином завірені документи, що надають право позивачу бути звільненим від сплати судового збору, перелік яких викладений у ч.1 ст.5 Закону «Про судовий збір», або належним чином завірені документи, перелік яких викладений у диспозиції ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», які б надавали право суду звільнити від сплати судового збору або відстрочити, розстрочити його ним сплату, або зменшити його розмір.

З огляду на викладене, суддя дійшов висновку про необхідність залишити позовну заяву без руху та запропонувати позивачу усунути її недоліки шляхом надання до суду: 1) уточненої позовної заяви, в якій сформувати зміст позовних вимог про стягнення процесуальних і судових витрат та матеріальної і моральної шкоди, завданих під час розгляду кримінальної справи №712/4477/25, до конкретно визначеного відповідача (відповідачів); 2) доказів сплати судового збору в сумі 11563,60 грн (квитанції, платіжної інструкції тощо) або належним чином завірені документи, що надають право позивачу бути звільненим від сплати судового збору, перелік яких викладений у ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», або документів, перелік яких викладений у диспозиції ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», які б надавали право суду звільнити позивача від сплати судового збору або відстрочити, розстрочити сплату ним судового збору, або зменшити його розмір.

Уточнена позовна заява має бути подана до суду у кількості, що відповідає кількості учасників справи.

Керуючись ст. 13, 175, 185, 259, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до Черкаського апеляційного суду в складі суддів Фетісової Тетяни Леонідівни, Гончар Надії Іванівни та Сіренка Юрія Володимировича про стягнення процесуальних і судових витрат та матеріальної і моральної шкоди, завданих під час розгляду кримінальної справи №712/4477/25, залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк, з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення зазначених в ухвалі недоліків позовної заяви шляхом подання до суду : 1) уточненої позовної заяви, в якій сформувати зміст позовних вимог про стягнення процесуальних і судових витрат та матеріальної і моральної шкоди, завданих під час розгляду кримінальної справи №712/4477/25, до конкретно визначеного відповідача (відповідачів); 2) доказів сплати судового збору в сумі 11563,60 грн (квитанції, платіжної інструкції тощо) або належним чином завірені документи, що надають право позивачу бути звільненим від сплати судового збору, перелік яких викладений у ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», або документів, перелік яких викладений у диспозиції ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», які б надавали право суду звільнити позивача від сплати судового збору або відстрочити, розстрочити сплату ним судового збору, або зменшити його розмір. Уточнена позовна заява має бути подана до суду у кількості, що відповідає кількості учасників справи.

Попередити позивача про наслідки недотримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, що передбачені ч. 3 ст. 185 ЦПК України: якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Водночас повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для повернення позовної заяви.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана суддею 01 серпня 2025 року.

Суддя: О. В. Петренко