Справа № 645/1792/21
Провадження № 2/645/46/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2025 року м. Харків

Немишлянський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого - судді Федорової О.В.

за участю секретаря судового засідання Федоровської Д.І.,

сторони по справі:

представник позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) - ОСОБА_1

відповідачка за первісним позовом (позивачка за зустрічним позовом) ОСОБА_2

представник відповідачки за первісним позовом (позивачки за зустрічним позовом) - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання представника позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) адвоката Жарової-Тітарьової Л.М. від 14.07.2025 року (вхідний № 16679) про призначення оціночної експертизи по цивільній справі за первісним позовом:

ОСОБА_4

до ОСОБА_2

про поділ майна подружжя

та зустрічним позовом:

ОСОБА_2

до ОСОБА_4 ,

ОСОБА_5 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Акціонерне товариство «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Будівельник»,

третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Ярмоленко Олександр Валентинович,

про витребування майна з чужого незаконного володіння, поділ спільного майна подружжя, стягнення грошової компенсації та компенсацію вартості частки із вкладу до статутного фонду господарського товариства, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Немишлянського районного суду міста Харкова знаходиться цивільна справа за первісним позовом: ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Акціонерне товариство «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Будівельник», третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Ярмоленко Олександр Валентинович, про витребування майна з чужого незаконного володіння, поділ спільного майна подружжя, стягнення грошової компенсації та компенсацію вартості частки із вкладу до статутного фонду господарського товариства.

14 липня 2025 року представником позивача за первісним позовом ОСОБА_4 адвокатом Жаровою-Тітарьовою Л.М. до суду подано клопотання про призначення експертизи (вхідний № 16679), в якому представник просила призначити по справі судову оціночну експертизу, доручивши її проведення експерту Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України та поставити на розгляд експертизи питання: Яка дійсна вартість автомобіля марки: легковий, універсальний-В загальний Peugeot Partner, 2016 року випуску, реєстраційний номер: НОМЕР_1 ? Також просила надати для проведення експертизи матеріали цивільної справи, оплату за проведення експертизи просила покласти на позивача ОСОБА_4 ..

В обґрунтування клопотання представник посилалася на те, що відповідачкою за первісним позовом ОСОБА_2 був наданий суду Звіт з незалежної оцінки майна: транспортний засіб, легковий, універсал-В загальний Peugeot Partner, 2016 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 від 26.08.2021 року. Відповідачка посилається на цей звіт як на доказ своїх позовних вимог в частині стягнення з ОСОБА_4 на її користь 1/4 частки вартості автомобілю у розмірі 72090 грн. Але, згідно з отриманою ОСОБА_4 08 липня 2025 року Рецензією на вищевказаний Звіт, яка була проведена ГРОМАДСЬКОЮ ОРГАНІЗАЦІЄЮ «ВСЕУКРАЇНСЬКА СПІЛКА ОЦІНЮВАЧІВ ЗЕМЛІ», в Рецензії був викладений наступний висновок про достовірність оцінки майна:

1) обсяг зібраних у Звіті про оцінку майна вихідних даних та проаналізованої інформації недостатньо для того , щоб зробити висновок щодо ринкової вартості об`єкта оцінки;

2) звіт про оцінку майна: транспортного засобу: легковий, універсальний-В загальний Peugeot Partner, 2016 року випуску, реєстраційний номер: НОМЕР_1 , виконаний оцінювачем Шиян складає без ПДВ: 288 360,00 (двісті вісімдесят вісім тисяч триста шістдесят) грн 00 код.; класифікується рецензентами за ознакою абзацу 5-го п. 67 Національного стандарту №. 1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», як такий, що: «Звіт не відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, є неякісним та (або) непрофесійним і не може бути використаний». Таким чином представник вважає, що на теперішній нас відсутні належні, допустимі та достовірні докази на підтвердження вартості заявленого ОСОБА_2 автомобіля, у зв`язку з чим з`ясування вартості зазначеного вище майна необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право. Відповідачкою ОСОБА_2 не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань. Тому вважає доцільним призначити по справі вищевказану експертизу.

Відповідачкою ОСОБА_2 17.07.2025 року через систему «Електронний суд» подано до суду клопотання, в якому вона просила, зокрема, у задоволенні клопотання ОСОБА_4 , поданого в особі своєї представниці, про призначення по справі судової оціночної експертизи відмовити або залишити його без розгляду. В обґрунтування заперечень посилалася на те, що висновок оцінювача, який поданий відповідачкою ОСОБА_2 до суду є належним, допустимим, достовірним та достатнім доказом на підтвердження обставин, що мають значення для справи вартості автомобіля марки «Peugeot Partner», 2016 року випуску, VIN код НОМЕР_2 . За приписами ст. 13 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та інших осіб, які мають заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб`єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення рецензування є письмовий запит до осіб, які відповідно до цієї статті мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна). Якщо письмовим запитом про необхідність проведення рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) встановлюється вимога щодо надання висновку про вартість майна, така вимога задовольняється шляхом проведення оцінки майна. У цьому випадку рецензент здійснює або забезпечує здійснення оцінки майна в порядку, встановленому нормативно-правовими актами з оцінки майна.

Клопотання ОСОБА_4 про призначення експертизи, на думку відповідачки, є неналежним чином обґрунтованим, а вказані у ньому обставини є поверхневими без зазначення конкретних причин, у чому полягає невідповідність звіту про оцінку майна рецензії на звіт. ОСОБА_4 не мотивовано, які суперечності у відповідності до законодавства були допущенні суб`єктом оціночної діяльності та в чому вони полягають Отже, за вказаних обставин, враховуючи те, що ОСОБА_4 не мотивовано. необґрунтованість раніше проведеного суб`єктом оціночної діяльності звіту, яким і визначено вартість автомобіля, а також оскільки ОСОБА_4 не вимагав надання висновку про вартість майна під час проведення рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна), відповідачка вважає, що в задоволенні клопотання про призначення судової оціночної експертизи слід відмовити.

Також відповідачка наголосила, що частиною 2 ст. 222 ЦПК України передбачено, що суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом. Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 29 березня 2024 року у справі № 645/1792/21 закрито підготовче провадження по даній справі, а справу призначено до судового розгляду. У поданому клопотанні про призначення експертизи ОСОБА_4 не наводить жодного обґрунтування існування поважних причин чому ним не було заявлено відповідне клопотання в підготовчому провадженні. Отже, клопотання ОСОБА_4 про призначення експертизи слід залишити без розгляду, так як воно заявлене з пропуском визначеного законодавством строку.

Також відповідачка у обґрунтування своїх заперечень посилалася на статтю 106 ЦПК України, якою передбачено право учасника справи самому замовити експертизу і подати суду висновок експерта, виконаний на замовлення учасника справи. При цьому експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. При цьому, клопотання не містить жодного обґрунтування неможливості ОСОБА_4 самостійного замовлення експертизи протягом більш ніж 4 років з моменту звернення з позовом до суду.

Крім того, приймаючи до уваги розумні строки розгляду справи та з метою недопущення невиправданого затягування процесу, відповідачка вважала, що підстави для задоволення клопотання про призначення у справі експертизи відсутні, а тому в задоволенні такого слід відмовити.

Представник позивача за первісним позовом адвокат Жарова-Тітарьова Л.М. в судовому засіданні підтримала клопотання про призначення експертизи та просила суд його задовольнити з підстав, викладених у клопотанні.

Відповідачка ОСОБА_2 та її представник адвокат Марцонь Д.Г. в судовому засіданні заперечували проти задоволення вказаного клопотання та просили відмовити у його задоволенні з підстав, викладених у письмових запереченнях проти задоволення такого клопотання.

Інші учасники судового розгляду у судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, заяв про відкладення не подавали, у зв`язку з розумністю строків розгляду даної справи та за відсутності інших клопотань суд вважає за необхідне розглянути дане клопотання.

Згідно з вимогами ст. 43 ЦПК України позивач та відповідач зобов`язані добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності є складовою частиною конституційного принципу верховенства права.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Ефективність судового захисту залежить не тільки від досконалості процедури розгляду судами справ, а й від поведінки осіб, які беруть участь у справі, сумлінного здійснення ними своїх процесуальних прав і обов`язків.

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України неприпустимість зловживання процесуальними правами визнана однією з засад (принципів) цивільного судочинства. Роль суду у реалізації принципу змагальності сторін полягає, зокрема, у запобіганні зловживанню учасниками судового процесу їх правами.

Добросовісне здійснення цивільних процесуальних прав потребує від осіб, котрі беруть участь у справі, такої реалізації прав, яка відповідала б їхньому призначенню та здійснювалась у спосіб, визначений цивільним процесуальним законом, не завдавала б шкоди правам інших учасників цивільного процесу.

Критеріями добросовісної поведінки учасників процесуальних правовідносин є здійснення прав і обов`язків у відповідності до норм процесуального законодавства; усвідомлення сутності процесуальних правовідносин як відносин, що виникли з метою здійснення правосуддя у цивільній справі; відмова від реалізації своїх процесуальних прав та обов`язків з метою зловживання ними.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Завдання правильного і своєчасного розгляду і вирішення цивільної справи ставиться перед органом судової влади, а не перед сторонами процесу проте жодною мірою не виправдовує поведінку осіб, що беруть участь у справі, направлене на те, що умисне зловживанням правами перешкоджає досягненню органом судової влади вказаних завдань.

Положеннями ст. 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

У ході підготовчого провадження та під час проведення підготовчого засідання судом проведено необхідні підготовчі дії, вирішено клопотання сторін та закрито підготовчий розгляд.

Відповідно до вимог ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів з цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (ч. 1 ст. 104 ЦПК України).

Пунктом 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 № 5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» визначено: за заявою осіб, які приймають участь у розгляді справи, суд призначає судову експертизу, якщо необхідність її проведення обумовлена обставинами справи і поданими сторонами доказами (тобто, при наявності належного обґрунтування підстав для проведення судової експертизи).

Висновок судового експерта та інформація, яка міститься у ньому, не має для суду наперед встановленого значення, а є лише одним із доказів, які суд досліджує, надає оцінку за внутрішнім переконанням та враховує при вирішенні справи. Результат оцінки судом висновку судового експерта відображається у рішенні, в якому наводяться мотиви його прийняття або відмови у прийнятті.

Згідно зі ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: характері ступінь ушкодження здоров`я; психічний стан особи; вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Дослідивши клопотання представника позивача адвоката Жарової-Тітарьової Л.М., підстав для обов`язкового призначення експертизи згідно вимог ст. 105 ЦПК України судом не встановлено.

Також суд зазначає, що клопотання представником позивача за первісним позовом заявлено після закриття підготовчого провадження у справі, без будь-якого пояснення пропуску процесуального строку, клопотання щодо його поновлення, а також обґрунтування необхідності призначення експертизи саме на цій стадії процесу.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вимоги частини п`ятої зазначеної статті зобов`язують суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною другою статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Враховуючи наведені обставини, стадію судового розгляду, предмет та підстави позову, відсутність обґрунтованих підстав для призначення експертизи, суд приходить до висновку, що клопотання представника позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) про призначення оціночної експертизи є необґрунтованим та безпідставним і таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 49,12, 78, 102-105, 174, 260-261 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні клопотання представника позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) адвоката Жарової-Тітарьової Л.М. від 14.07.2025 року (вхідний № 16679) призначення оціночної експертизи по цивільній справі № 645/1792/21 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічним позовом: ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Акціонерне товариство «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Будівельник», третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Ярмоленко Олександр Валентинович, про витребування майна з чужого незаконного володіння, поділ спільного майна подружжя, стягнення грошової компенсації та компенсацію вартості частки із вкладу до статутного фонду господарського товариства.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 06.08.2025 року.

Суддя О.В. Федорова