Справа № 694/1754/25
Рішення

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.2025 року м.Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Смовж О.Ю.,

за участі секретаря судового засідання Поліщук Л.П.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Звенигородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

До Звенигородського районного суду Черкаської області 13 червня 2025 року надійшла позовна заява ОСОБА_2 до Звенигородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначає, що його батьками є ОСОБА_4 (батько) та ОСОБА_5 (мати), що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим Княжицькою сільською радою Звенигородського району Черкаської області.

У 2003 році батькі розірвали шлюб відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу НОМЕР_2 , виданого ВРАЦС Звенигородського РУЮ Черкаської області від 16.12.2003.

Після розірвання шлюбу батьки повністю припинили спілкування один з одним, батько вів аморальний спосіб життя, зловживав алкоголем, уникав будь-яких контактів.

Починаючи з 20.02.2013 позивач постійно проживає у с. Лебедин Звенигородського району Черкаської області. На початку травня 2025 року до нього завітав дядько батька ОСОБА_3 , який повідомив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 (батько позивача) помер, при цьому одразу повідомити позивача про смерть батька не виявлялося за можливе, оскільки місце його проживання не було відомо, тому організацією похорону та іншими питаннями займався ОСОБА_3 . Також останній повідомив, що після померлого залишилося спадкове майно, яке немає кому прийняти, окрім позивача та передав ОСОБА_2 свідоцтво про смерть батька та державний акт на право власності на земельну ділянку.

Отримавши таку інформацію, позивач 27.05.2025 звернувся до приватного нотаріуса Звенигородського районного нотаріального округу із заявою про прийняття спадщини, проте нотаріусом видано постанову про відмову в оформленні спадщини, оскільки позивач пропустив шестимісячний строк, визначений для подачі відповідної заяви.

Позивач вважає, що строк на подачу заяви про прийняття спадщини пропущено ним з поважних та об`єктивних причин, дізнавшись про смерть батька, він невідкладно звернувся до нотаріуса, а потім до суду, у зв`язку з чим просить позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 20.06.2025 відкрито провадження у справі, призначено розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 24.07.2025, витребувано матеріали спадкової справи щодо майна померлого ОСОБА_4 від приватного нотаріуса.

22.07.2025 до суду надійшла заява позивача про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити.

Від третьої особи ОСОБА_3 надійшли пояснення щодо позовних вимог, у яких зазначено, що останній отримав позовні матеріали та ухвалу суду про відкриття провадження у справі, позовні вимоги вважає обґрунтованими, зазначає, що померлий є сином його рідної сестри ОСОБА_6 , після смерті якої він тримав з племінником опосередкований зв`язок. Племінник (одночасно батько позивача) вів безпутній спосіб життя, зловживав спиртними напоями, колишня дружина із сином залишила його більше 20 років тому, спілкування не було, проживав померлий одиноко, сам не дзвонив, а лише відкликався на дзвінки, перед самою смертю вкотре звертався по матеріальну допомогу. В останні місяці життя померлий жив у вагончику на території будівельного майданчику в с. Борщагівка Бучанського району Київської області, де і помер, колеги по роботі після фіксації смерті передали тіло для кремації, після чого передали йому прах для погребіння. ОСОБА_3 також зазначив, що свідоцтво про смерть ОСОБА_4 отримав він, а окрім цього в нього зберігався державний акт на земельну ділянку, яка входить у склад спадщини після померлого, які він вирішив передати сину померлого позивачу ОСОБА_7 , став його розшукувати та лише у травні 2025 року вдалося дізнатися де мешкає позивач, повідомити йому про смерть батька та передати документи для оформлення спадщини.

Розгляд справи третя особа вважає можливим без його участі.

В судове засідання з`явилася представник відповідача Звенигородської міської ради Черкаської області (виконавчий комітет) Єременко Л.Л., яка проти задоволення позовних вимог не заперечувала, зазначила. Що причини пропущення строку для звернення до нотаріуса иіз заявою про прийняття спадщини є об`єктивними та поважними.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши наявні в ній докази, судом встановлені наступні обставини та визначені відповідно до них правовідносини.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим виконавчим комітетом Боярської міської ради Фастівського району Київської області (а.с.13).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого Княжицькою сільською радою Звенигородського району Черкаської області (а.с.11), позивач ОСОБА_2 є сином ОСОБА_4 (батько) та ОСОБА_5 (мати).

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_4 шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 розірвано 16.12.2003 (а.с.12).

Виходячи з письмових пояснень позивача та третьої особи, з 20.02.2013 позивач постійно проживає у с. Лебедин Звенигородського району Черкаської області. На початку травня 2025 року до нього завітав дядько батька ОСОБА_3 , який повідомив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 (батько позивача) помер, при цьому одразу повідомити позивача про смерть батька не виявлялося за можливе, оскільки місце його проживання не було відомо, тому організацією похорону та іншими питаннями займався ОСОБА_3 . Також останній повідомив, що після померлого залишилося спадкове майно, яке немає кому прийняти, окрім позивача та передав ОСОБА_2 свідоцтво про смерть батька та державний акт на право власності на земельну ділянку.

Дізнавшись про смерть батька, не зволікаючи, 27.05.2025 ОСОБА_2 звернувся до приватного нотаріуса Звенигородського районного нотаріального округу Бедратої-Скляр Н.М. із заявою про прийняття спадщини, проте нотаріусом видано постанову про відмову в оформленні спадщини, оскільки позивач пропустив шестимісячний строк, визначений для подачі відповідної заяви.

Виходячи з матеріалів спадкової справи №02-14, заведеної щодо майна померлого ОСОБА_4 , інші спадкоємці, або особи, які претендують на спадщину до нотаріуса не зверталися.

В матеріалах справи також наявна копія державного акту на право приватної власності на землю, виданого ОСОБА_4 .

Виходячи з Витягу з реєстру територіальної громади (а.с.10), ОСОБА_2 з 20.02.2013 зареєстрований та проживає в АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно з ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно з ч. 3ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа №565/1145/17, правила частини третьої статті 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12.

Згідно з частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Норми ст.1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК.

Відповідно до ст.1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст.1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Разом з тим, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2024 у справі №686/5757/23 містяться висновки, відповідно до яких: за конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість.

Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою. Співвідношення принципу свободи заповіту з правом особи, яка пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, на визначення їй додаткового строку.

Як було з`ясовано судом в судовому засіданні, позивач пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що не мав спілкування із батьком тривалий період часу, оскільки батьки розірвали стосунки ще у 2003 році, на той час йому було 10 років, батько за життя не здійснював заходів для спілкування, не допомагав матеріально, усунувся від виконання батьківських обов`язків. Про його смерть повідомив ОСОБА_3 (дядько померлого) у травні 2025 року, знайшов його самостійно, передав свідоцтво про смерть та державний акт на землю для подальшого оформлення спадщини. Не зволікаючи, позивач звернувся спочатку до приватного нотаріуса, а потім, отримавши відмову, одразу до суду з позовною заявою.

Зваживши встановлені обставини у справі, оцінивши надані в силу положень ст.60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, суд знаходить логічними та слушними пояснення позивача та третьої особи, у зв`язку з чим вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини у три місяці.

Задовольняючи позов, суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Окремо слід звернути увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

За таких обставин, суд визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені позивачем обставини ніким не спростовані, представник відповідача з ними погоджується, інших спадкоємців судом не встановлено, позивачем не заявлено відмови від спадщини, та надає додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори (приватного нотаріуса).

Питання щодо розподілу судових витрат у цій справи суд не вирішує, оскільки сторона позивача бажала залишити їх за собою.

Керуючись статтями 259, 263-265 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_2 , до Звенигородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_6 ), додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Рішення може бути оскаржене сторонами в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подання в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Ознайомитись з повним текстом судового рішенням, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Повний текст рішення складено 30.07.2025 о 16.00 год.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_2 (рнокпп НОМЕР_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_1 , тел.. НОМЕР_6 ).

Відповідач: Звенигородська міська рада (, просп. Шевченка 63, м. Звенигородка, Черкаська область, 20202, тел. ).

Суддя О.Ю. Смовж