Провадження № 2/641/2055/2025 Справа № 643/5715/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2025 року м. Харків

Слобідський районний суд міста Харкова в складі:

головуючого судді Василенко О.Я.,

за участю секретаря судового засідання Жамгаряна А.Р.,

позивача ОСОБА_1 ,

третьої особи ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Слобідського районного суду міста Харкова в порядку загального позовного провадження цивільну справу №643/5715/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_2 , Другий відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання батьківства,

установив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_3 , в якому просить визнати позивача - ОСОБА_1 батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виключити з актового запису №483 від 08.10.2024 про народження дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який складено Другим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції, відомості про батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зобов`язати Другий відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції внести до актового запису №483 від 08.10.2024 зміни, вказавши в графі батько ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України, змінивши прізвище дитини з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 », по батькові з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 ».

Позовну заяву мотивує тим, що у квітні 2023 року позивач познайомився з ОСОБА_2 , яка на той час перебувала у офіційно зареєстрованому шлюбі з відповідачем - ОСОБА_3 . З липня 2023 позивач та ОСОБА_2 стали проживати однією сім`єю без реєстрації шлюбу. Заочним рішенням Московського районного суду м. Харкова від 25.12.2023 у справі №643/8119/23 шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 розірвано. Під час спільного проживання у ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_4 , проте у свідоцтві про народження дитини батьком записаний відповідач ОСОБА_3 , оскільки дитина народилася до спливу 10 місяців після розірвання шлюбу. Спільну заяву про визнання батьківства сторони подати не можуть, оскільки місцезнаходження відповідача не відоме. Враховуючи зазначені обставини, просить визнати його батьком дитини ОСОБА_4 та внести відомості про нього як батька.

Відповідач процесуальним правом на подання відзиву на позов не скористався, будь-які клопотання та заяви від відповідача до суду не надходили.

Треті особи ОСОБА_2 та Другий відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції своїм правом на подання письмових пояснень щодо позову не скористались.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою Московського районного суд м. Харкова від 15.04.2025 справу передано за підсудністю до Комінтернівського районного суду м. Харкова. Підставою для передання справи до іншого суду зазначено, те що позивач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Крім того, відповідач також зареєстрований в АДРЕСА_2 .

25.04.2025 набрав чинності Закон України від 26.02.2025 № 4273-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів», відповідно до якого змінено найменування Комінтернівського районного суду міста Харкова на Слобідський районний суд міста Харкова.

Ухвалою судді Слобідського районного суду міста Харкова від 02.05.2025 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Слобідського районного суду міста Харкова від 19.06.2025 закрито підготовче провадження у справі та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, надав пояснення, аналогічні позовній заяві. Крім того зазначив, що після народження дитини він з матір`ю дитини - ОСОБА_2 зверталися до ЦНАП для спільної реєстрації дитини, проте їм відмовили, оскільки дитина народилася до спливу 10 місяців після розірвання шлюбу ОСОБА_2 з відповідачем. Просив врахувати найкращі інтереси дитини та задовольнити позовні вимоги.

Третя особа ОСОБА_2 позов підтримала, просила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Підтвердила факти та обставини, про які зазначив позивач, крім того пояснила, що фактичні шлюбні відносини з відповідачем були припинені вже задовго до її знайомства з позивачем. Відповідач обізнаний, що він зареєстрований як батько дитини, проте спільну заяву подати відмовився. В бік дитини висловлювався вкрай негативно.

Відповідач в судові засідання 27.05.2025, 19.06.2025, 30.07.2025 та 01.08.2025 не з`явився, відзив на позов суду не подав, про день та час розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином в порядку ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем проживання відповідно до відомостей з Реєстру територіальної громади міста Харкова, про причини неявки суду не повідомив. За правилами п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Судові повістки, які направлялися судом за зареєстрованим місцем проживання відповідача, повернулися до суду як неотримані відповідачем із зазначенням у довідках про причини повернення «за закінченням терміну зберігання» та «адресат відсутній за вказаною адресою».

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Оскільки судові повістки, направлені судом відповідачу за адресою, за якою зареєстровано його місце проживання, повернуті суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», відповідач є таким, що був належним чином повідомлений про час, дату та місце судового розгляду.

Представник третьої особи - Другого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції в судові засідання 27.05.2025, 19.06.2025, 30.07.2025 та 01.08.2025 не з`явився, про день та час розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином в порядку ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення судових повісток та ухвал суду до електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд», довідки про доставку електронного документу від 02.05.2025, 28.05.2025, 19.06.2025, 30.07.2025. Про причини неявки суд не повідомив.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перебували в зареєстрованому шлюбі з 15.12.2021, який розірвано рішенням Московського (Салтівського) районного суду м. Харкова 25.12.2023 у справі №643/8119/23, що набрало законної сили 25.01.2024. Вказаним рішенням також встановлено, що шлюбні відносини між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вже фактично припинені. В судовому засіданні ОСОБА_2 пояснила, що позов про розірвання шлюбу подала до суду ще влітку 2023, проте в зв`язку з неявкою відповідача в судові засідання та завантаженістю судді розгляд справи відбувався досить довго (більше 5-ти місяців).

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та третя особа ОСОБА_2 стверджували, що з травня 2023 проживають однією сім`єю як чоловік та дружина, спочатку у квартирі матері ОСОБА_2 , за адресою її місця реєстрації, потім у квартирі вітчима позивача, а з серпня 2024 року почали разом винаймати квартиру, на даний час проживають однією сім`єю в орендованому житлі.

ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час спільного проживання, у ОСОБА_1 та ОСОБА_2 народився син ОСОБА_4 . Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_4 Серія НОМЕР_1 , виданим Другим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 08.10.2024, актовий запис 483, батьками дитини вказано ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Згідно з Висновком про біологічне батьківство від 27.03.2025 № MGU1772 виконаного спеціалістами акредитованої лабораторії GENECODE diagnostics (ТОВ «МГУ 2000»), ймовірність батьківства ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо ОСОБА_4 становить 99,99994214%.

З листа Харківської клінічної лікарні на залізничному транспорті №2 підрозділ 606 Філії «Центр охорони здоров`я» АТ «Українська залізниця» від 26.06.2025 №ХКЛ2-ЦОЗ-10/291н вбачається, що в Індивідуальній карті вагітної та породіллі (форма «111/о) на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . ОСОБА_1 вказаний як чоловік породіллі, та заначено його рік народження і місце роботи (1991, СТО, механік). У заяві та інформованій згоді на комплекс медичних обстежень та виконання рекомендацій лікаря під час вагітності позивач вказаний як людина, якій пацієнтка довіряє представляти її інтереси і приймати рішення з медичних питань, що виходять від лікарів і потребують згоди. В медичній документації містяться результати рентгенологічних досліджень органів грудної клітини позивача. Письмовими поясненнями лікуючого лікаря-завідувача та лікаря-акушер-гінеколога Харківської клінічної лікарні на залізничному транспорті №2 підтверджується, що під час оформлення медичної документації вагітної ОСОБА_2 та під час усіх наступних відвідувань був присутній ОСОБА_1 , який надав свої персональні дані.

Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки

Згідно зі ст. 121 Сімейного кодексу України (далі СК України) права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. Дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, відповідно до частини першої статті 122 СК України, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

Визначення походження дитини від батька за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою, регулюється статтею 126 СК України. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 126 СК України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану. Якщо заява про визнання батьківства не може бути подана особисто, вона може бути подана через представника або надіслана поштою, за умови її нотаріального засвідчення. Повноваження представника мають бути нотаріально засвідчені.

Оскільки дитина ОСОБА_4 народилась до спливу 10 місяців після розірвання шлюбу, та під час державної реєстрації народження не було подано спільної заяви чоловіка та дружини про невизнання чоловіка батьком, а також спільної заяви батьків про державну реєстрацію народження - батьком дитини вказано відповідача ОСОБА_3 .

Відповідно до ст. 128 СК України, за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до ЦПК України.

Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини.

Відповідно до ч. 1 ст. 129 СК України особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання свого батьківства.

Згідно з п. 6, 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» (далі Постанова №3) особа, котра вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала в шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до останнього, якщо того записано батьком, позов про визнання свого батьківства. У тих випадках, коли батьком дитини записано конкретну особу, вимоги про визнання батьківства мають розглядатись одночасно з вимогами про виключення відомостей про цю особу як батька з актового запису про народження дитини.

Рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено).

Сімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у даній категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів.

Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Відповідно до Постанови №3 справи про визнання батьківства щодо дитини, яка народилася не раніше 1 січня 2004 року, суд має вирішувати відповідно до норм СК України, зокрема ч. 2 ст. 128, на підставі будь-яких доказів, що засвідчують походження дитини від певної особи й зібрані з дотриманням норм цивільного процесуального законодавства.

Визнання батьківства за рішенням суду розглядається як засіб захисту прав дитини, тобто міра, спрямована на відновлення, визнання порушених або оспорених прав дитини. Визначення батьківства дитини є підставою виникнення батьківських обов`язків, зокрема обов`язку з утримання дитини.

Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ст. 212 ЦПК України, згідно з якою жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

Отже, сімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у даній категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі ст. 129 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи.

Підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи.

Водночас, суд зазначає, що висновок судово-генетичної експертизи не є єдиним доказом походження дитини від певної особи, такий факт може бути доведено і іншими доказами.

Вказана правова позиція узгоджується з викладеною позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 16.05.2018 по справі №591/6441/14-ц.

Сторони по справі не заявляли клопотання про призначення судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи.

Водночас суд приймає як належний і достовірний доказ Висновок про біологічне батьківство від 27.03.2025 № MGU1772 виконаний спеціалістами акредитованої лабораторії GENECODE diagnostics, відповідно до якого ймовірність батьківства ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , щодо ОСОБА_4 становить 99,99994214%.

При вирішенні спору про визнання батьківства суд приділяє особливу увагу інтересам дитини, не ігноруючи при цьому інтереси ймовірного біологічного батька.

Отже суд доходить висновку про наявність визначених законом підстав для визнання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Наказом Мінюсту України від 12.01.2011 № 96/5, затверджено Правила внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, згідно з п.1.7 яких зміни до актового запису цивільного стану вносяться відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем зберігання відповідного актового запису.

Відповідно до пп. 20 п.1 Розділу III Правил державної реєстрації актів громадянського стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 №52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Згідно з п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, що затверджені наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 №96/5, підставою для внесення змін в актовий запис цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

Відповідно до п.2.16.4 Розділу ІІ зазначених вище правил на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду.

Отже, наявні підстави для внесення відповідних змін до актового запису про народження дитини, і рішення суду є підставою для внесення відповідних змін до актового запису про народження дитини в порядку ст. 134 СК України.

Розподіл судових витрат

Судовий збір, сплачений позивачем, відповідно до ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст. 2, 4, 12, 76-81, 89, 200, 206, 263-265 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Внести зміни до актового запису №483 від 08.10.2025 про народження дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , складеного Другим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, а саме: виключити відомості про батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та в графі «Батько» внести запис: « ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України»; змінити прізвище дитини з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 », по-батькові з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 ; ім`я, дату народження дитини залишити без змін.

Стягнути із ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за вебадресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_3 , паспорт НОМЕР_3 , АДРЕСА_2 .

Заінтересовані особи:

ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_3 .

Другий відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, , м. Харків, вул. Зброярська, 10/14.

Суддя О.Я.Василенко