Справа № 209/723/25
Провадження № 2/209/764/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2025 року м. Кам`янське

Дніпровський районний суд міста Кам`янського у складі:

головуючого судді - Левицької Н.В.,

за участі секретаря судового засідання - Погрібної О.В.,

представника позивача адвоката Галенко О.Є.

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача адвоката Терещенко Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно набутих коштів, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Галенко О.Є. звернувся до Дніпровського районного суду міста Кам`янського з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно набутих коштів. Просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 безпідставно отримані грошові кошти у розмірі 50000 (п`ятдесят тисяч) гривень, витрати на правову допомогу в розмірі 13500 грн, та судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 03 березня 2025 року справу прийнято до розгляду тавідкрито провадження у цивільній справі в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін про слухання справи.

Ухвалою суду від 26 березня 2025 року за клопотанням представника відповідача адвоката Терещенка Д.В. розгляд справи відкладено на 07 квітня 2025 року.

26.03.2026 року представником відповідача ОСОБА_3 - адвокатом Терещенко Д.В. подано відзив на позовну заяву.

Ухвалою суду від 07.04.2025 за клопотанням представника відповідача адвоката Терещенка Д.В. розгляд справи відкладено на 30 квітня 2025 року.

Ухвалою суду від 30 квітня 2025 року за клопотанням представника відповідача адвоката Терещенка Д.В. та за заявою представника відповідача адвоката Галенко О.Є. розгляд справи відкладено на 14 травня 2025 року.

14.05.2025 представником відповідача ОСОБА_3 - адвокатом Терещенко Д.В. на адресу суду скеровано клопотання про витребування доказів.

У судовому засідання 14.05.2025 представник позивача Галенко О.Є. просив суд відкласти судове засідання для ознайомлення з відзивом на позовну заяву та подання до суду заперечень. У зв`язку з заявленим клопотанням представника позивача, розгляд справи відкладено на 10 червня 2025 року.

10.06.2025 до початку судового засідання надійшла заява представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Галенко О.Є. про відкладення слухання справи у зв`язку із зайнятістю останнього в іншому суді.

10.06.2025 ухвалою суду задоволено клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Терещенко Д.В. про витребування доказів.

13 червня 2025 року представником позивача ОСОБА_2 адвокатом Галенко О.Є. подана позовна заява про стягнення безпідставно набутих коштів зі зміною предмету позову з доповненням позовних вимог, відповідно до якої просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 безпідставно отримані грошові кошти у розмірі 388704 (триста вісімдесят вісім тисяч сімсот чотири ) гривні 00 копійок, витрати на правову допомогу в розмірі 13500 грн, та судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

10 липня 2025 року представником відповідача адвокатом Терещенко Д.В. скеровано відзив на уточнену позовну заяву від 13.06.2025, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Заперечення щодо прийняття уточненої позовної заяви не зазначив.

Також представником відповідача 10.07.2025 року на адресу суду скеровано заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. У запереченні представник відповідача зокрема просить суд здійснити розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження з метою детального розгляду по суті та з`ясування всіх обставин справи, оскільки позовні вимоги відповідач не визнає та ціна позову перевищує тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У судовому засіданні представник позивача адвокат Галенко О.Є підтримав подану заяву про зміну позовних вимог (уточнення позовних вимог) та просив суд їх прийняти та подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням доповнень позовної вимоги. Щодо клопотання представника відповідача адвокат Терещенко Д.В. про перехід розгляду справи за правилами загального позовного не заперечував.

Представник відповідача адвокат Терещенко Д.В. підтримав своє клопотання щодо розгляду справи в порядку загального позовного провадження та просив суд його задовольнити з мотивів викладених у ньому. Щодо прийняття позовної заяви зі зміною предмету позову з доповненням позовних вимог зазначив, що це є право позивача змінювати або доповнювати зміст позовних вимог, зазначив, що оскільки розгляд справи по суті ще не здійснювався, щодо прийняття уточнених позовних вимог поклався на розсуд суду.

Заслухавши учасників судового розгляду, розглянувши подану позивачем заяву та заявлене представником відповідача клопотання, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з ч.1 ст. 4 Цивільно процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, а встановлення належності відповідачів та обґрунтованості позову - обов`язком суду. Вказане відповідає позиції Верховного Суду, висловленій в постанові від 01.11.2021 у справі № 405/3360/17.

Верховний Суд у своїх постановах, зокрема від 06 грудня 2023 року у справі №337/804/23 (провадження № 61-12848св23) та від 25 січня 2021 року у справі № 308/13063/19 (провадження № 61-7912св20) зазначав, що на стадії вирішення питання щодо відкриття провадження у справі суддя не вправі вирішувати питання достатності доказів, поданих позивачем на обґрунтування своїх вимог, а кожна сторона може розпоряджатися своїми процесуальними правами на власний розсуд та несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій, відсутність певних доказів не перешкоджає розгляду справи, за результатами якого вирішується питання про доведеність чи недоведеність пред`явлених позовних вимог, оцінка доказів є можливою виключно на стадії розгляду справи по суті.

Також Верховний Суд звернув увагу на те, що ЄСПЛ притримується позиції, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (до прикладу, рішення у справі «Шишков проти Росії» (Shishkov v. Russia), № 26746/05, параграф 110, від 20 лютого 2014 року).

Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

Згідно з п. 2 ч.2, ч.3 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у ст. 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Враховуючи, що розгляд справи по суті ще не розпочався, відтак уточнена позовна заява позивача подана у межах процесуального строку, передбаченого ст. 49 ЦПК України.

Так, у постанові від 22.07.2021 у справі №910/18389/20 Верховний Суд дійшов висновку, що заміна позовних вимог іншими вимогами та/або доповнення позовних вимог новими вимогами, відбувається саме шляхом зміни предмету позову. Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

В свою чергу, за висновками Верховного Суду не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Верховним Судом звернуто увагу, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Предмет позову кореспондується із способами захисту права, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі № 487/10128/14-ц).

Верховним Судом зазначено, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Звідси, приймаючи до уваги зміст поданої заяви, суд приходить до висновку про наявність підстав для прийняття до розгляду заяви про зміну предмету позову (заяви про доповнення позовних вимог).

Щодо клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Відповідно до ч. 6 ст. 277 ЦПК України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. (ч. 1ст. 196 ЦПК України).

Враховуючи обставини, встановлені при вивченні матеріалів справи та заявлене клопотання, суд вважає за необхідне розглядати справу за правилами загального позовного провадження та призначення підготовчого судового засідання.

Таким чином, суд вважає за необхідне, здійснити перехід з розгляду справи в порядку спрощеного провадження до розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Керуючись ст. ст. 19, 49, 189, 258-261, 268, 274,ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Заяву представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Галенко Олега Євгеновча про зміну предмету позову (заяви про доповнення позовних вимог) - прийняти до розгляду.

Розглянути позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно набутих коштів у такій редакції:

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 безпідставно отримані грошові кошти у розмірі 388704 (триста вісімдесят вісім тисяч сімсот чотири ) гривні 00 копійок;

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати, які позивач поніс в зв`язку з розглядом справи в розмірі в розмірі 13500 грн, та судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Терещенко Д.В., щодо розгляду справи в порядку загального позовного провадження - задовольнити.

Здійснити перехід з розгляду в порядку спрощеного позовного провадження в розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 16 вересня 2025 року об 11:00 годині, що відбудеться у приміщенні Дніпровського районного суду міста Кам`янського за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, вул. Тритузна, 166, 2 поверх, кабінет № 14.

Роз`яснити, що відповідач має право протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали надати суду відзив на заяву про зміну (доповнення) позовних вимог, копія якого одночасно підлягає направленню на адресу позивача.

Роз`яснити, що позивач має право протягом п`яти днів з дня отримання копії відзиву на заяву про зміну предмету позову зміну (доповнення) позовних вимог подати до суду відповідь на відзив, копія якого одночасно підлягає направленню на адресу відповідачів.

Роз`яснити, що відповідач мають право протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив подати до суду заперечення, копія яких одночасно підлягає направленню на адресу позивача.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (заява; відзив на заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя Наталія ЛЕВИЦЬКА