Справа № 209/3504/25
Провадження № 2/209/1385/25
УХВАЛА

про зупинення провадження у справі

04 серпня 2025 року м. Кам`янське

Дніпровський районний суд міста Кам`янського у складі:

головуючої судді - Левицької Н.В.,

за участі секретаря судового засідання - Погрібної О.В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Кільніцька Н.М. звернулася до Дніпровського районного суду міста Кам`янського з позовною заявою до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу. Просить суд розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , який зареєстровали у Заводському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпродзержинського міського управління юстиції у Дніпропетровській області 11 липня 2015 року.

В обґрунтування своїх позовних вимог вказано, що між позивачем та відповідачем 11.07.2015 укладено шлюб, який зареєстрований Заводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпродзержинського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №238. Від шлюбу подружжя має спільних неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Приводом для розірвання шлюбу є те, що подружжя не зійшлось характером, наявні різні погляди на сімейне життя, різні вподобання, внаслідок чого не підтримують сімейно-шлюбні відносини, мають окремий бюджет, не ведуть спільного господарства. Подружжя фактично разом не проживає з березня 2024 року. Вказує, подальше сумісне життя неможливе і збереження сім`ї також, у зв`язку з чим просить розірвати шлюб.

Ухвалою суду від 09 червня 2025 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання на 03 липня 2025 року.

Ухвалою суду від 03 липня 2025 року розгляд справи відкладено на 22 липня 2025 року у зв`язку з неявкою відповідача.

Ухвалою суду від 22 липня 2025 року розгляд справи відкладено на 04 серпня 2025 року на підставі заяви відповідача.

22 липня 2025 року відповідачем на адресу суду скеровано заяву, в якій просить суд надати йому та позивачу строк у шість місяців для примирення.

Позивач та представник позивача у судове засідання не з`явилися, однак 10 липня 2025 року на адресу суду надіслали заяву, про розгляд справи без їх участі, за наявними в матеріалах справи документами, а також вказують, що застосування судом будь-яких заходів примирення є недоцільним, оскільки примирення між позивачем та відповідачем є неможливим .

Відповідач ОСОБА_1 у судовому засіданні просив подану заяву про надання строку для примирення задовольнити. Повідомив суду, що окреме проживання сторін зумовлено повномасштабним вторгненням російської федерації на територію України, у зв`язку із чим позивач разом з дітьми виїхала проживати за межі України. Причини, які стали підставою для подання позову про розірвання шлюбу дружина йому не повідомляє. Зазначив, що кожного дня спілкується з дітьми по телефону. Відповідач просить суд надати їм строк для примирення, оскільки він бажає зберегти сімейні стосунки.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку відповідача, суд дійшов висновку, що заяву відповідача необхідно задовольнити та провадження у справі зупинити для надання сторонам часу на примирення, з огляду на наступне.

Згідно ч.1 ст.111СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Судом встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 11 липня 2015 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 11.07.2015 Заводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпродзержинського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №238.

Від спільного подружнього життя сторони мають двох спільних неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується наявними в матеріалах справи копіями свідоцтва про народження дітей.

Відповідно до ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Суд зазначає, що наявність наміру для примирення лише в одного подружжя без згоди на це іншого подружжя не є правовою підставою для надання строку для примирення. При цьому, надання строку на примирення є правом, а не обов`язком суду.

Відповідно до ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Підставою для надання строку для примирення являється бажання сторін зберегти сім`ю.

Згідно з п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» передбачене ч. 1 ст. 111 СК вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (ч. 5ст. 191 ЦПК). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей.

Відповідно до ч. 7 ст. 240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

В силу приписів п. 4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Як встановлено п. 3 ч. 1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 4 частини першої статті 251 цього Кодексу, - до закінчення строку для примирення, визначеного судом.

З огляду на те, що сторони проживають окремо в силу об`єктивних причин, викликаних воєнним станом в Україні, що безперечно впливає на умови та порядок вирішення сімейних питань між сторонами, при цьому відповідач бажає зберегти сім`ю, суд вважає, що родина може бути збережена, а подружжя примирено, тому звернення відповідача із заявою про надання строку для примирення є достатнім заходом, вжитим ним з метою збереження сім`ї.

Беручи до уваги вищевикладене, суд вважає, що непорозуміння між подружжям носять тимчасовий характер, а сімейні відносини не зруйновані остаточно, відтак існує реальна можливість примирення сторін, відтак необхідно надати сторонам строк для примирення.

При наданні сторонам терміну для примирення, слід роз`яснити сторонам, що примирення передбачає активні дії, спрямовані на врегулювання спору, відновлення сімейних стосунків та залагодження конфліктних ситуацій, тощо.

На думку суду, в даному випадку достатнім строком, впродовж якого сторони, зважаючи на обставини, викладені в позовній заяві і в заяві про надання строку на примирення, можуть остаточно визначитися щодо можливості збереження шлюбу, є шість місяців. Зазначений строк буде достатнім для здійснення позитивних кроків з боку сторін та виявлення свого дійсного ставлення один до одного.

Керуючись ст.111 СК України, ст.ст. 240, 251, 253, 258-261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про надання строку для примирення - задовольнити.

Надати сторонам ОСОБА_2 та ОСОБА_1 строк для примирення терміном на шість місяців по 04 лютого 2026 року.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, зупинити до закінчення строку для примирення.

Ухвала в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її прийняття, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://court.gov.ua/fair/sud0409

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Наталія ЛЕВИЦЬКА