У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про залишення позову без розгляду)

30 липня 2025 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва Козленко Г.О., за участю секретаря судових засідань - Вчерашнюк А.О., розглянувши цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Центральне міжрегіональне управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області про встановлення особи,-

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду м. Києва звернувся ОСОБА_1 , заінтересована особа: Центральне міжрегіональне управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області із заявою про встановлення особи.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 29.10.2024 відкрито окреме провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Центральне міжрегіональне управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області про встановлення особи.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 19.11.2024 витребувано у АТ «ОЩАДБАНК» (01001, місто Київ, вулиця Госпітальна, будинок 12-Г) фото та відео докази отримання картки ОСОБА_1 (номер рахунку НОМЕР_1 від 17.01.2015), а також копію паспорта ОСОБА_1 .

В судові засідання 04.02.2025, 03.04.2025, 27.05.2025, 30.07.2025 заявник не з`явився, про час, місце та дату розгляду справи повідомлений належним чином, про що в матеріалах справи містяться відповідні докази.

Зокрема, заявнику направлялись судові повістки на судові засідання 04.02.2025, 03.04.2025, 27.05.2025, 30.07.2025 за адресою, вказаною останнім в заяві, а саме: АДРЕСА_1 , однак конверти повернулись до суду із відміткою АТ «УКРПОШТА» «за закінченням терміну зберігання».

Заявник про причини своєї неявки суд не повідомив відповідних заяв або клопотань не надавав, підтверджуючих документів про поважність причини неявки в судове засідання, заявника ОСОБА_1 суду не надано. Таким чином, суд приходить до висновку, що заявник був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, однак повторно без поважних причин не з`явився до судового засідання.

Представник заінтересованої особи в судовому засіданні вказувала, що заявник в судові засідання не з`являється та просила залишити заяву без розгляду.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до ч. 8 цієї ж статті днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2)день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Загальнообов`язкові процесуальні правила ст. 223 ЦПК України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані не те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Залишаючи заяву без розгляду, суд також зважає на недотримання заявником принципу добросовісності, закріпленого у п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України. Згідно з вимогами ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Крім того, при прийнятті рішення про залишення позову без розгляду, суд приходить до переконання, що таке рішення не буде визначати обмеження права заявника на звернення до суду, так як він не втрачає права знов звернутися до суду з такою самою заявою. Разом з тим, продовження розгляду справи, буде порушувати вимоги ст.ст. 223, 257 ЦПК України та може призвести до порушення розумного строку її розгляду.

Суд встановив, що розглядати заявлені вимоги за наявності матеріалів без участі заявника неможливо, клопотання про розгляд справи у його відсутність не надходило, належним чином повідомлений заявник в судове засідання повторно не з`явився без поважних причин, тому суд вважає за необхідне заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Центральне міжрегіональне управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області про встановлення особи залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою заявника.

Керуючись ст. ст. 131, 223, 257, 260, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Центральне міжрегіональне управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області про встановлення особи - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що він має право звернутися до суду із заявою повторно, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Г.О. Козленко