Номер провадження 2-п/754/93/25
У Х В А Л А

Іменем України

31 липня 2025 року м.Київ

Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого-судді Скрипки О.І.

при секретарі Моторенко К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду по справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 16.06.2025 року, ухваленому у цивільній справі за вищезазначеним позовом, позовні вимоги задоволено в повному обсязі.

Від відповідача 16.07.2025 року до суду надійшла письмова заява про перегляд заочного рішення суду, в якій відповідач посилається на те, що він не був належним чином повідомленим про дату та час судового розгляду справи, а його відсутність на судовому засіданні та відсутність відзиву в матеріалах справи обумовлена хворобою з 10.06.2025 року по 24.06.2025 року, що є поважними причинами пропуску судового засідання. Також, відповідач заперечив проти позовних вимог, посилаючись на відсутність підстав та доказів для задоволення позову.

29.07.2025 року до суду надійшли письмові пояснення представника позивача Мєшніка К.І., в яких він просить відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення суду, посилаючись на її необґрунтованість та безпідставність.

В судове засідання відповідач не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином.

Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з"явились, відповідно до ст. 247 ч 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін на підставі наявних матеріалів.

Вивчивши письмові матеріали справи, судом встановлено наступне.

Глава 11 «Заочний розгляд справи» Розділу ІІІ «Позовне провадження» ЦПК України встановлює особливі умови та порядок проведення заочного розгляду справи, ухвалення заочного рішення, подання і розгляду заяви про його перегляд, а також скасування й оскарження цього рішення. Так, відповідач може подати заяву про перегляд заочного рішення до суду, який це рішення ухвалив, на предмет наявності передбачених частиною першою статті 288 ЦПК України підстав для його скасування, і оскаржити таке рішення у загальному порядку (статті 284-288 ЦПК України).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Скасування заочного рішення суду можливе за наявності сукупності умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити. Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Лише з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Тобто, наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою, зокрема, залишити заяву без задоволення.

Враховуючи викладені відповідачем в заяві про перегляд заочного рішення обставини, суд не вбачає підстав для задоволення вимог заявника.

Так, дійсно, як вбачається з матеріалів справи, відповідач був достовірно обізнаний про розгляд справи в суді, про що свідчить його заява про ознайомлення з матеріалами справи та розписка про отримання позовних матеріалів від 20.02.2025 року. 25.02.2025 року відповідачем подано письмові пояснення, які залишено без розгляду згідно ст.ст.43, 49 ЦПК України. Також, відповідач судом повідомлявся про дату, час і місце судового розгляду за адресою місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку, проте поштове повідомлення йому не було вручено.

При цьому суд звертає увагу, що суд учинив усі необхідні дії, передбачені ЦПК України для належного повідомлення відповідача, що підтверджується наявним поштовим повідомленням про повернення рекомендованих відправлень.

У постанові Верховного Суду від 14 лютого 2024 року (справа № 752/5040/19, провадження № 61-17634 св 23) зазначено, що повернення судової повістки з відміткою поштового оператора про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси, вважається підтвердженням належного повідомлення учасника справи, а днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки.

Зазначене також узгоджується з висновками, викладеними в постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17, від 12 лютого 2019 року у справі № 906/142/18 та постановах Верховного Суду від 27 лютого 2020 року у справі №814/1469/17, від 01 квітня 2021 року у справі № 826/20408/14, від 09 липня 2020 року у справі № 751/4890/19), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20.

Отже, суд вжив усіх можливих заходів щодо належного повідомлення відповідача про розгляд справи в суді.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2022 у справі № 759/14068/19 зазначає, що попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

ЄСПЛ також наголошував, що зацікавлена сторона зобов`язана виявляти особливу старанність у захисті своїх інтересів і вживати необхідних заходів, щоб залишатися в курсі подій у провадженні (Teuschler проти Німеччини (dec.), № 47636/99, 4 жовтня 2001 р.).

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано право на справедливий і публічний розгляд справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Між тим, згідно позиції Європейського суду з прав людини, яка викладена в рішенні від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України», нездатність суду ефективно проти діяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Зважаючи на наведене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється, зокрема у неотриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи. На даний час функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень, а на сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань, працює підсистема «Електронний кабінет» ЄСІТС.

Скасування заочного рішення суду можливе за наявності сукупності умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити. Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Суд звертає увагу на те, що неналежне виконання стороною своїх процесуальних обов`язків та зловживання процесуальними правами не може бути підставою для скасування рішення суду. Таким чином, вважається, що відповідач був належним чином повідомлений про час, дату і місце судового засідання.

З урахуванням наведеного, а також того, що відповідачем не надано доказів поважності причин неявки в судове засідання (відповідач зазначає про хворобу, проте, доказів до заяви не долучено), суд відхиляє його твердження в цій частині.

Також, у заяві про перегляд заочного рішення відповідача лише навів доводи щодо незгоди з наданою судом оцінки доказів, що були надані позивачем, та на підставі яких ухвалене судове рішення. У заяві про перегляд заочного рішення відсутнє посилання на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, і які не були досліджені судом через те, що відповідач не прибув у судове засідання і не мав змоги їх надати суду. При цьому суд зауважує, що відповідач був достовірно обізнаним про розгляд справи у суді з лютого 2025 року, відтак, мав достатньо часу та можливостей для захисту свої процесуальних прав, однак ними не скористався.

У зв`язку з наведеним, суд не вбачає посилань відповідача на будь-які докази, які мають істотне значення для справи та не були досліджені судом, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд вважає, що підстави для застосуванняст.288 ЦПК України відсутні, а отже, у задоволенні заяви відповідача про перегляд заочного рішення слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 284, 287,288 ЦПК України,-

у х в а л и в:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду по справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 31 липня 2025 року.

Суддя: