Номер провадження 8/754/10/25
У Х В А Л А

30 липня 2025 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Сенюти В.О.,

секретар судового засідання - Каба А.В.,

за участю:

представника заявника/позивача ОСОБА_1 - Мустіпан О.В.,

представника відповідача ОСОБА_2 - Паруль Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Мустіпан Ольги Володимирівни про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25 вересня 2024 року за ново виявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Мустіпан О.В. звернулася до Деснянського районного суду міста Києва із заявою про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25.09.2024 за ново виявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Подану заяву обґрунтовано тим, що ново виявленими обставинами є те, що ОСОБА_2 у листопаді 2023 року звернулася до суду із позовом до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Теплюк Г.М. про визнання протиправним та скасування рішення реєстратора від 15.08.2023, індексний номер 51403022 про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 на земельну ділянку за кадастровим номером - 0:01:009:0004, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Рішенням Києво - Святошинського районного суду Київської області від 10.12.2024 позов ОСОБА_2 задоволений у повному обсязі. Вказане рішення суду було отримано ОСОБА_1 у додатку «Дія» та подана апеляційна скарга. За результатами розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 , 29.05.2025 Київським апеляційним судом залишено без змін рішення Києво - Святошинського районного суду Київської області від 10.12.2024. За таких обставин, борг ОСОБА_1 не повернуто, отже станом на 18.06.2025 сума боргу становить 1071200,00 грн., що еквівалентно 26000 доларів США. На підставі викладеного, представник позивача просить заяву про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва у справі № 754/17557/23 від 25.09.2024 за нововиявленими обставинами задовольнити, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення, яким стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за договором позики у розмірі 1071200,00 грн., що еквівалентно 26000 доларів США.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 10.07.2025 заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 15.07.2025 відкрито провадження за заявою представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Мустіпан О.В. про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25.09.2024.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Мустіпан О.В, подану заяву підтримала, вказала що саме в даному випадку ново виявленою обставиною є саме постанова Київського апеляційного суду від 29.05.2025 у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Теплюк Г.М. про визнання протиправним та скасування рішення реєстратора про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку. На підставі викладеного, представник позивача просила задовольнити заяву, скасувати заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25.09.2024 за ново виявленими обставинами, ухвалити нове рішення, яким стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за договором позики у розмірі 1071200,00 грн., що еквівалентно 26000 доларів США та здійснити розподіл судових витрат.

Представник відповідачки ОСОБА_2 - адвокат Паруль Ю.О. заперечувала щодо задоволення заяви. Вказала, що всупереч положенню ч. 5 ст. 423 ЦПК України представник позивача у прохальній частині заяви про перегляд заочного рішення за ново виявленими обставинами просить фактично змінити предмет і підстави позову, а названа обставина не є ново виявленою, у зв`язку із чим заява задоволення не підлягає.

Вислухавши доводи представника позивача та представника відповідача, дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду міста Києва із позовом до відповідачка ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики. Подана позовна заява обґрунтована тим, що 11.08.2021 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено договір позики, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пірієвою О.С. за реєстровим номером 1567. Відповідно до договору позики, позичальник отримує від позикодавця, а позикодавець передає у позику позичальнику грошові кошти в розмірі 702780 грн., що відповідає еквіваленту 26000 доларів США за курсом 1 долар США - 27,03 грн. Крім того, 11.08.2021 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено договір іпотеки. Відповідно до договору іпотеки, у забезпечення виконання зобов`язань за договором позики іпотекодавець передає в іпотеку нерухоме майно, а саме земельну ділянку АДРЕСА_2 , кадастровий номер :01:009:0004, загальною площею - 0,0774 гектара, цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка). 01.05.2023 відповідачу було направлено вимогу про усунення порушень договору. 06.06.2023 повторно направлено відповідачу вимогу про усунення порушень договору позики. Проте, відповідач на вимогу не відреагував, відтак було звернуто стягнення на майно в порядку ст. 37 ЗУ «Про іпотеку». Згідно довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 11.08.2023 вартість земельної ділянки, на яке було звернуто стягнення - 612373 грн. Сума позики, яка не повернута відповідачем становить 971100 грн., що є еквівалентом 26000 доларів США (за курсом продажу АТ КБ «ПриватБанк» 1 доларів США = 37,35 грн.). Разом з тим, за прострочення виконання зобов`язань за цим договором більше ніж на 3 дні позичальник виплачує пеню в розмірі, що еквівалентний 5% від суми прострочення, починаючи з першого дня прострочення платежу. Отже враховуючи те, що порушення боржником зобов`язань є умовою нарахування неустойки, яка є заходом відповідальності за порушення зобов`язання, тягне за собою обов`язок позичальника сплачувати позивачу пеню. Таким чином, сума простроченої заборгованості становить 702780 грн., кількість днів прострочення 165, 5% від простроченої заборгованості становить 35139,00 грн. Проте, позивач просить стягнути пеню лише за 14 днів в розмірі 491946,00 грн. (35139х14=491946). Таким чином, сума заборгованості становить 1469546,00 грн., що еквівалентно 39345,27 доларів США, за курсом продажу долару АТ КБ «ПриватБанк» 1 долар США = 37,35 грн. Так як було звернуто стягнення на земельну ділянку сума заборгованості становить 848172,90 грн. (173,10=848172,90), що еквівалентно 22708,78 доларів США, за курсом продажу долару АТ КБ «ПриватБанк» станом 28.11.2023. Тобто борг за договором позики - 349726,90 грн., що еквівалентно 9363,50 доларів США, за курсом продажу долару АТ КБ «ПриватБанк» та пеня в розмірі 491946,00 грн., що еквівалентна 13171,25 доларів США, за курсом продажу долару АТ КБ «ПриватБанк», які позивач просить стягнути з відповідачки.

Заочним рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 25.09.2024 у справі № 754/17557/23 частково задоволені позовні вимоги. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за Договором позики від 11.08.2021 у розмірі 90407,00 грн., що еквівалентно 2185,10 доларів США, 5% пені від простроченої заборгованості за 14 днів у розмірі 3018,12 грн., що еквівалентно 72,95 доларів США, а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 934,26 грн. В іншій частині позовних вимог - відмовлено.

Рішенням Києво - Святошинського районного суду міста Києва від 10.12.2024 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Теплюк Г.М. про визнання протиправним та скасування рішення реєстратора про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Теплюк Г.М. від 15.08.2023, індексний номер 51403022 про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 на земельну ділянку за кадастровим номером 0:01:009:004, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 та здійснено розподіл судових витрат.

Постановою Київського апеляційного суду від 29.05.2025 залишено без змін рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10.12.2024.

Відповідно до положення ч. 2 ст. 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Згідно ч. 4 ст. 423 ЦПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення.

Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

При цьому неподання стороною або особою, яка бере участь у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду у прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

При вирішенні питання про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами суд має виходити з визначених частиною другою статті 423 ЦПК України підстав, перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Вказана позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 28.07.2021 провадження № 61-19463св20.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 20.02.2020 провадження № К/9901/44577/18 звертає увагу на те, що нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення. Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ.

Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 03.04.2008).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, 18.11.2004).

Таким чином, враховуючи те, що представник позивача вказує, що саме постанова Київського апеляційного суду від 29.05.2025 є ново виявленою обставиною, відтак суд приходить до висновку, що наведена обставина не є ново виявленою, оскільки на момент ухвалення заочного рішення Деснянським районним судом міста Києва 25.09.2024 вказана обставина не існувала.

Крім того, відповідно до положення ч. 5 ст. 423 ЦПК України при перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до позовної заяви ОСОБА_1 , яка була предметом розгляду Деснянським районним судом міста Києва, останній просив стягнути з ОСОБА_2 на свою користь заборгованість за договором позики у розмірі - 349726,90 грн., що еквівалентно 9363,50 доларів США та пеню у розмірі 491946,00 грн., що еквівалентно - 13171,25 доларів США.

Однак, у прохальній частині заяви про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25.09.2024 за ново виявленими обставинами, представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Мустіпан О.В. просить скасувати заочне рішення за нововиявленими обставинами та стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за договором позики у розмірі 1071200,00 грн., що еквівалентно 26000,00 доларів США.

Таким чином, суд приходить до висновку, що всупереч положенню ч. 5 ст. 423 ЦПК України сторона позивача змінює предмет і підстави позову, що є недопустимим.

Отже, враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що наведені у заяві представником позивача обставини не є ново виявленими, відтак у задоволенні заяви слід відмовити.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 429 ЦПК України, за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

У разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу (ч. 4 ст. 429 ЦПК України).

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 423-429 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Мустіпан Ольги Володимирівни про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики за нововиявленими обставинами - відмовити та залишити заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25 вересня 2024 року в силі.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено -30.07.2025.

Суддя: В.О.Сенюта