У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 липня 2025 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Ішуніна Л. М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Аграрний фонд», третя особа - виконуючий обов`язки Генерального директора Акціонерного товариства «Аграрний фонд» ОСОБА_2, про відшкодування моральної шкоди, заподіяної мобінгом, визнання незаконним зменшення посадового окладу,

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Аграрний фонд», третя особа - виконуючий обов`язки Генерального директора Акціонерного товариства «Аграрний фонд» ОСОБА_2., про відшкодування моральної шкоди, заподіяної мобінгом, визнання незаконним зменшення посадового окладу.

Під час ознайомлення з матеріалами зазначеної позовної заяви судом встановлено, що її подано без додержання вимог, визначених статтями 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), з огляду на таке.

Пунктом 4 частини третьої статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Крім того, відповідно до вимог пункту 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Тож, відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зміст позовних вимог, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

З викладеного вбачається, що предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Зміст позову - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог процесуального законодавства, що забезпечує прийняття суддею заяви та порушення ним провадження у справі.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

З позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 звертається до суду з позовними вимогами про: встановлення факту мобінгу з боку відповідача по відношенню до неї; стягнення з відповідача на її користь 70 000 грн моральної шкоди, заподіяної мобінгом; визнання зменшення її посадового окладу після повідомлення 15 жовтня 2024 року про зміни істотних умов правці працівників відповідача та/або наказу виконуючого обов`язки Генерального директора Акціонерного товариства «Аграрний фонд» ОСОБА_2 про зменшення її посадового окладу незаконним, поновлення попередніх істотних умов праці; зобов`язання відповідача нарахувати їй заробітну плату з 01 січня 2025 року, виходячи з щомісячного посадового окладу - 38 874 грн, що був встановлений до 16 грудня 2024 року.

При цьому, позивач зазначає, що у Товаристві в січні 2025 року змінено істотні умови праці щодо неї, а саме вдвічі зменшено її посадовий оклад без змін в організації виробництва та праці в Товаристві. Крім того, її не було ознайомлено з наказом про зменшення посадового окладу, на неодноразові запити їй не було надано такого наказу, тому на момент звернення до суду їй невідомо чи видавався наказ про зменшення її посадового окладу взагалі.

Водночас, з доданих до позовної заяви документів вбачається, що 31 січня 2025 року позивач звернулася до в.о. Генерального директора ОСОБА_2 із листом, в якому просила пояснити причини виплати їй заробітної плати у меншому розмірі, а також надати відомості щодо її посадового окладу як начальника відділу адміністрування виробничих операцій управління адміністрування. Доказів того, що позивач зверталася із запитами про видачу їй наказу про зменшення посадового окладу матеріали не містять.

Разом з тим, відповідно до частини другої, четвертої статті 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

З викладеного вбачається, що позивачем у порушення наведених положень законодавства не надано доказів, що підтверджують, що нею були здійснені всі залежні від неї дії спрямовані на отримання наказу про зменшення посадового окладу.

Крім того, у матеріалах позовної заяви такий наказ відсутній.

Згідно з частинами першою та другою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси власне порушені, а учасники цивільного обороту використовують цивільне судочинство для такого захисту.

Частиною першою, другою статті 5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

При цьому, під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

З огляду на викладене, в частині вимог про визнання зменшення посадового окладу позивача після повідомлення 15 жовтня 2024 року про зміни істотних умов правці працівників відповідача незаконним та/або визнання наказу виконуючого обов`язки Генерального директора Акціонерного товариства «Аграрний фонд» ОСОБА_2 про зменшення її посадового окладу незаконним, позивачем не конкретизовано який саме спосіб захисту сприятиме відновленню її порушеного суб`єктивного права, за захистом якого вона звернулася до суду.

Таким чином, згідно з чинним законодавством, суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати підстави та предмет позову, а за вказаних обставин для судового розгляду позивач повинна визначитись з ефективним способом захисту її порушеного права шляхом визнання незаконним зменшення заробітної плати чи визнання незаконним наказу про зменшення посадового окладу.

Усуваючи недоліки, позивачу необхідно взяти до уваги викладене та надати суду позовну заяву в новій редакції з урахуванням вищенаведених положень чинного законодавства, конкретизувавши обраний нею спосіб захисту її порушеного суб`єктивного права.

Відповідно до частин першої-третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог статті 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду; якщо позивач не усунув недоліки у встановлений судом строк, заява вважатиметься неподаною і повертається позивачеві.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 175-177, 185, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Аграрний фонд», третя особа - виконуючий обов`язки Генерального директора Акціонерного товариства «Аграрний фонд» ОСОБА_2, про відшкодування моральної шкоди, заподіяної мобінгом, визнання незаконним зменшення посадового окладу залишити без руху.

Надати позивачу строк у десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно після її підписання суддею, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Л. М. Ішуніна