Справа № 405/4567/25
УХВАЛА

"30" липня 2025 р. суддя Подільського районного суду міста Кропивницького Волоткевич А.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», третя особа, яка не заявляє вимог щодо предмета спору: Подільський відділ державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась в суд з позовом до відповідача, у якому просить скасувати обтяження в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, тип обтяження: арешт нерухомого майна ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , код НОМЕР_1 , реєстраційний номер обтяження: 12088129, накладений 24.01.20l2 реєстратором: Кіровоградська філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України на підставі постанови Ленінського ВДВС Кіровоградського МУЮ від 24.01.2012 року, 30120121.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що в ході реалізації своїх майнових прав ОСОБА_1 у липні 2025 року стало відомо, що в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно наявне обтяження в розділі «Інформація з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів, а саме наявний запис про обтяження, реєстраційний номер 24.01.2012 року реєстратором Кіровоградської філії ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України на підставі постанови Ленінського ВДВС Кіровоградського МУЮ від 24.01.2012 в рамках виконавчого провадження №30120121. З метою з`ясування підстав накладення арешту та можливості його зняття в позасудовому порядку до Подільського ВДВС у м. Кропивницькому було зроблено адвокатський запит. У листі №38523/33-17-27/12 від 07.07.2025 виконавча служба повідомила, що на виконанні Ленінського ВДВС м. Кіровограда перебували виконавчі провадження за якими ОСОБА_2 була боржником, але станом на теперішній час таких виконавчих проваджень на виконанні немає. Також повідомлено, що 09.12.2011 державним виконавцем було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №30120121 за виконавчим листом №2-449/11 від 28.11.2010, виданим Ленінським районним судом м. Кіровограда про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Сведбанк», від імені якого діяло КВ ПАТ «Сведбанк», заборгованість по кредитному договору № 1003/0308/55-003 від 03.03.2008 у розмірі 38839,59 доларів США, що відносно гривні еквівалентно 309 372,87 грн та судові витрати в сумі 1820 грн. 24.01.2012 державним виконавцем винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження. 12.02.2016 державним виконавцем винесено постанову про повернення виконавчого документа стягувачу на підставі п.9 ч.1 ст.47 ЗУ «Про виконавче провадження». При цьому, в ході проведення виконавчих дій було здійснено заміну стягувача. Так, ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 17.10.2014 замінено первісного стягувача ПАТ «Сведбанк» на ТОВ «Факторингова компанія «Вектор плюс». В подальшому, ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 08 січня 2015 року, було замінено ТОВ «Факторингова компанія «Вектор плюс» на ТОВ «Кредитні ініціативи». У 2018 році були врегульовані правовідносини між ТОВ «Кредитні ініціативи» та ОСОБА_1 по кредитному договору № 1003/0308/55-003 від 03.03.2008. На підтвердження наведеного до позову додається копія листа ТОВ «Кредитні ініціативи» надісланого до ГУ ДПС у Кіровоградській області №221003/3 від 03.10.2022. Відсутність заборгованості ОСОБА_1 перед ТОВ «Кредитні ініціативи» підтверджується також тим, що після повернення виконавчого листа постановою державного виконавця від 12.02.2016, виконавчий лист до стягнення більше не пред`являвся. Не зважаючи на те, що питання по погашенню боргу за кредитним договором № 1003/0308/55-003 від 03.03.2008 було вирішено, ТОВ «Кредитні ініціативи» не повідомило вчасно виконавчу службу про такі обставини, відповідно накладений в рамках проведення примусових виконавчих дій арешт не був знятий.

Розглянувши питання можливості відкриття провадження у вказаній справі, суд виходить з такого.

Згідно з п. 1 Постанови N 5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" - у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Пункт 2 Постанови N 5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" зазначає, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

За приписами ч. 1 ст. 59 Закону "Про виконавче провадження" передбачено: особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і зняття з нього арешту.

Тобто мається на увазі особа, яка не є стороною виконавчого провадження, саме вона має право звернутися до цивільного суду з позовною заявою про зняття арешту зі свого майна. У випадку ж, коли особа мала статус боржника у виконавчому провадженні, їй слід звертатись до суду, який видав виконавчий документ, зі скаргою на дії (бездіяльність) державного виконавця в порядку, передбаченому розділом X Закону та відповідними розділами Цивільного процесуального кодексу або Господарського процесуального кодексу України.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові у справі N 725/3352/23 від 06 травня 2024 року, який суд в порядку ч. 4 ст. 263 ЦПК України враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Як вбачається із змісту позовної заяви, арешт на майно позивача було накладено постановою державного виконавця в межах виконавчого провадження.

Позивач є стороною виконавчого провадження, оскільки є боржником.

Згідно зі ст. 447 ЦПК України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Публічно-правовими є спори між особою, на майно якої накладено арешт у виконавчому провадженні і яка не є боржником у цьому провадженні, та органом державної виконавчої служби - суб`єктом владних повноважень з приводу рішень, дій чи бездіяльності, прийнятих (вчинених) під час проведення опису та арешту майна, що не пов`язані з визнанням права власності на арештоване майно.

Таким чином, за змістом наведених положень Закону України "Про виконавче провадження", в судовому порядку може бути ухвалено рішення про зняття арешту з майна у випадку провадження або у випадку, коли особа вважає себе власником майна, на яке накладено арешт, та одночасно звертається з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

За змістом ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" до суду з позовом про зняття арешту з майна може звернутись не сторона виконавчого провадження, а інша особа, яка є власником, чи претендує на таке майно.

Таким чином, арешт майна, який не пов`язаний зі спором про право на це майно, а стосується порушень вимог виконавчого провадження з боку органів державної виконавчої служби, слід розглядати за правилами розділу VII ЦПК України.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд в своїх постановах від 02.06.2020 р. у справі N 201/10187/18, від 20.06.2018 р. у справі N 210/1072/15-ц, N 712/12136/18 від 24.05.2021 року.

У справі N 577/4541/20 від 19.01.2022 року Верховний Суд зауважив, що боржник, як сторона виконавчого провадження, у разі незгоди з арештом, який накладений державним або приватним виконавцем під час примусового виконання судового рішення, не може пред`являти позов про зняття арешту з майна та бути позивачем за таким позовом, оскільки має право на оскарження дій державного виконавця в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України. Якщо суд помилково прийняв позов до розгляду, під час судового розгляду він мав закрити провадження у справі з підстави, передбаченої п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Аналізуючи наведені норми та висновки Верховного Суду, слідує, що боржник, на майно якого державним виконавцем накладено арешт, не може звертатися до суду з позовом про зняття арешту з майна, оскільки у судовому процесі він є боржником та законом для нього встановлений інший порядок вирішення даного питання (шляхом звернення до суду зі скаргою відповідно до розділу VII ЦПК України).

У цій справі арешт на майно було накладено державним виконавцем в порядку виконання рішення суду в межах виконавчого провадження, про стягнення із позивача на користь ПАТ «Сведбанк» заборгованості, отже позовна заява не підлягає розгляду в порядку позовного провадження, а питання про зняття арешту з майна повинно вирішуватись за скаргою, поданою у порядку, визначеному розділом VII ЦПК України.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Оскільки вказана позовна заява про зняття арешту з майна підлягає розгляду в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України, слід відмовити у відкритті позовного провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст. 1-19, 186, 354, 447, 448 ЦПК України, суддя-

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», третя особа, яка не заявляє вимог щодо предмета спору: Подільський відділ державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про скасування арешту майна - відмовити.

Роз`яснити позивачу, що він може звернутися до суду зі скаргою на дії державного виконавця в порядку визначеному Розділом VII ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Подільського районного суду

міста Кропивницького А. В. Волоткевич